246 



Blomster, og hver Gang en Bi, under et Besøg i en Blomst, 

 fører sin Sugesnabel ned i den, udkastes der Skyer af Støv 

 i Luften, samtidig med at Biens Hoved og Krop overpudres 

 med Støv. Grunden hertil er Støvknappernes særegne Byg- 

 ning. Ved Grunden af hver Støvknap sidder to horndannede 

 Forlængelser, hvis Stilling er saaledes, at Insektet, der vil 

 suge Honning, maa støde mod dem med sin Sugesnabel, 

 hvorved Støvdragerne bliver rystede og bøjede stærkt tilbage, 

 samtidig springer Støvknapperne op, og en Del af Støvet 

 kastes ud af de dannede Aabninger. Idet Insektet forlader 

 Blomsten, og Støvdragerne atter indtager deres naturlige 

 Stilling, lukker Aabningerne sig øjeblikkelig sammen for 

 Resten af Støvet, indtil de ved en ny Rystelse og ved paa 

 ny at blive bøjede atter springer op og udkaster en ny 

 Mængde Støv. 



Hedelyngen, der dækker store Hedestrækninger i Nord- 

 og Mellemevropa, er en nøjsom og haardfør Plante, der trives 

 paa Bund af meget forskellig Art, ligefra varm og tør Sand- 

 bund til en vandtrukken Mosebund. Den er tillige i høj 

 Grad en »social« Plante, det vil sige, at den ved sine mange 

 Frø, der let spredes og vistnok ogsaa længe holder sig spire- 

 dygtige, er særdeles vel skikket til at danne Samfund, ofte 

 # over milevide Strækninger. Saavel paa Hederne som i Mo- 

 serne danner Hedelyngens Affald, der gennemvæves af dens 

 lange, rigt forgrenede og traadfine Rodsystem for en stor Del 

 eller næsten alene, et mere eller mindre mægtigt og fast 

 Morlag, den saakaldte Lyngskjold. Hos os har Hedelyngen 

 sin største Udbredelse i Midt- og Vestjylland, i Nordøstsjæl- 

 land og paa Høj lyngen paa Bornholm. Den blomstrer i 

 August og September undertiden med hvide Blomster. Hvor 

 Hedelyngen vokser i Tørvemoser, overvokses dens nedre Dele 

 efterhaanden af Tørvemos og danner saaledes en Masse sam- 

 men med Tørven. Blomsterne bliver siddende næsten ufor- 

 andrede mellem de stedsegrønne Blade længe efter Afblom- 

 stringen. Paa Sjælland og Fyen kaldes den »Geil«. For 

 Biernes Tilberedning af Honning og Bibrød spiller Hedelyngen 



