272 



der g'iver Planten dens matte, blaalige Tone, nedstemmer 

 Fordampningen. 



Strandtidslen bliver 1 — 1 V2 Fod (25—50 Cm.) hej. De 

 smaa, lyseblaa Blomster er samlede i et rundt Blomster- 

 hoved, der er omgivet af tornede, violet anløbne Svøbblade. 

 Ogsaa ved hver Blomst sidder et tornspidset Dækblad. Blom- 

 sterne er protandrine, idet Støvdragerne er udviklede før 

 Griflerne. Insekterne vil derfor under deres Arbejde i de 

 nylig udsprungne Blomster blive overpudrede med Støv; 

 flyver de derefter til en anden Blomst, hvis Støvdragere 

 allerede er visnede, men hvis Ar nu er klæbrige nok til at 

 modtage og fastholde de medbragte Støvkorn, saa vil Frem- 

 medbestøvning derved være uundgaaelig. Da Honningen i 

 dens Blomster ligger temmelig aabent, besøges den væsentlig 

 af Fluer og forskellige smaa sorte Biller (Meligethes). Dens 

 stive Torne tjener den som Værn mod de planteædende Dyr, 

 blandt andre mod Harerne, der hyppig strejfer om mellem 

 Klitterne. Den blomstrer i Juli, og skønt den ikke er nogen 

 almindelig Plante, forekommer den dog paa sandede Strand- 

 marker og ofte højt oppe i Klitterne i alle danske Provinser. 

 Den kan ogsaa findes paa Havstokken, især naar Bunden er 

 stærkt gruset eller stenet, saa den ikke flyttes saa let som 

 den løse Sandbund. Dens Bod gaar dybt ned i Sandet. I 

 Jj^lland er den hyppigere paa Øst- end paa Vestkysten. 

 Strandtidslen er temmelig skør, saa den ofte om Efteraaret 

 knækkes over af Vinden og føres langt bort. Den kaldes 

 ogsaa »Havtidsel« eller »Havtorn«, og paa Skagens Nord- 

 strand »Sømandstro«. 



Klitrose. 



(Rosa pimpinellaeféUa). 



I Klitterne langs Jjdlands Vestkyst fra Skagen til Blaa- 

 vandshuk — men ellers kun funden i Tisvilde Hegn, paa 

 Sandbankerne ved Tibirke mod Arresø og ved Bodilsker 



