276 



derved bliver i Stand til at følge endog- ret betydelige Stig- 

 ninger og Sænkninger af Vandhøjden og saaledes lempe sig 

 efter Forholdene. Havgræsset hører altsaa til de saakaldte 

 hydrofile Planter, hos hvilke Bestøvningen foregaar ved 

 Vandets Hjælp. Sammen med Bændeltangen er Havgræssene 

 de første Planter, der bidrager til Landdannelsen eller Hav- 

 bundens Tilvækst i Højde i Marskegnene, idet der mellem 

 Havgræssets tætte Skud og Blade er forholdsvis Ro, saa at 

 Flodbølgens Smaadele her kan samle sig i større Mængder. 

 Den findes da ogsaa, foruden ved Vestkysten tillige alle 

 Vegne, hvor der er Marsk, hvis Tilblivelse er den samme 

 som ved Vestkysten f-Eks. ved Kallebodstrand og andre 

 Steder i det sydøstlige Sjælland, i Roskildefjord, i Limfjorden 

 og flere andre Steder. (E. Warming). Frugterne hos Havgræs 

 er smaa, langstilkede, ovale Nødder. 



Bændeltang. 



(Zostéra manna). 



Til Vandaksfamilien hører ogsaa Bændeltang eller 

 Aalegræs, der findes overalt paa sandet Havbund ved vore 

 Kyster og i Mængde driver op paa Stranden. Den har 

 meget lange, smalle -- omtrent 2 Linjer (4 — 5 Mm.) — 

 baandformede , helrandede Blade, der er olivengrønne og 

 græslignende. Bladenes Form er i Overensstemmelse med 

 Vandets Strømninger, idet den ikke gør Modstand mod disse, 

 men tillader Bladet at bøje sig efter Vandets Bevægelser. 

 Blomsterne er meget ufuldstændige og samlede i smalle, flade 

 Kolber, der er indesluttede i Bladskederne, Han- og Hun- 

 blomsterne siddende skiftevis. Hanblomsterne med en Støv- 

 drager, Hunblomsterne med en Støvvej. Blomstringen finder 

 Sted i Juni, Juli og August og foregaar under Vandet, lige- 

 som Bestøvningen. For at denne kan udføres, har Støv- 

 kornene en ganske særegen Bygning, idet de er næsten haar- 

 formet tj^nde og meget lange, indtil Ve Tom. (4 Mm.). De er 

 derved i Stand til sikrere at kunne opfanges af Arrene, der 



