2 6 ANDRA KAPITLET 



att sä länge icke fullständigt andra nederbördsförhållanden 

 varit rådande än de nuvarande, sä kunna dessa samhällen icke 

 ha haft någon mycket större utbredning än i våra dagar. De 

 utgöra och ha med stor sannolikhet allt sedan istiden blott utgjort smala 

 band eller obetydliga öformade partier inom de härskande xerofila växt- 

 samhällena. Utan att deras geografiska utbredning i nämnvärdare grad 

 ändrats, har dock deras sammansättning kunnat undergå och i själfva ver- 

 ket, som i kap. 6 visa, äfven undergått mycket betydande förändringar 

 i samband med variationer i den värmemängd, som stått dem under 

 skilda tider till buds. Flertalet af de sydskandinaviska arterna tillhöra de 

 mesofila tropofyterna och ha genom den senare närmare omtalade klimat- 

 försämringen i \'åra dagar nästan helt försvunnit ur dessa växtsamhällen. 

 A ett fåtal på grund af sydlig exposition särskildt varma ståndorter träffas 

 de emellertid än i dag oväntadt rikligt och ha å dessa sina längst i norr 

 och högst öfver hafvet framskjutna växplatser. Dessa ha vi i det följande 

 benämndt sjdluvg. Det ofantligt stora intresse, som sävnl från ekologisk 

 som växtgeografisk synpunkt samlar sig kring dessas flora, blir uppenbar 

 af det ofvan sagda. Detta så mycket mera som inom samma berg 

 högst varierande vattenförhållanden möjliggjort äfven för typer med 

 andra fordringar att tränga in i deras vegetation. Vi ha i sydbergen en 

 mer eller mindre fullständig profkarta på nästan alla Nordsveriges ekolo- 

 giska hufvudtyper med undantag för fjällxerofyterna och hydrofyterna, af 

 hvilka bägge grupper den senare helt och den förra nästan alldeles saknas. 

 Det är det ofvan sagda som gjort att vi ägnat sydbergen ett så ingående 



Regionindelning. 



Behofvet att öfverskåda gjorda iakttagelser leder inom växtgeogra- 

 fien liksom inom andra kunskapsområden till en systematisk gruppering. 

 De mest påfallande fysiognomiska dragen bli af lätt insedda skäl i de 

 tidigare stadierna utgångspunkt för indelningen. Motsättningen i utseende 

 mellan de trädlösa fjällområdena och det skogklädda landet lät människan, 

 långt tidigare än forskningen ens gett de första hypotetiska svaren på 

 hvarför denna olikhet finnes, ana en djupgående skiljaktighet mellan de 

 bägge naturtyperna. 



Den vetenskapligt grundade och utarbetade indelningen af den nord- 

 svenska floran genomfördes emellertid först för omkring ett århundrade 



