TOPOGRAFI OCH GEOLOGI I FÖRHALLANDE TILL VEGETATIONEN 



47 



detsamma är kanske ej ännu möjligt, men viktiga moment äro säkert, att 

 i den muUrika marken vattnet är lättare tillgängligt, att salpeterbild- 

 ningen och öfverhufvud uppkomsten af assimilerbara kväfveföreningar i 

 den bakterierika marken försiggår lifligare samt att äfven andra näringsämnen 

 frigöras i större omfattning än i mark med sur humus. De näringsfysio- 

 logiska processerna kunna därför försiggå lifligare, och de under vegeta- 



Urberg 



Parphyr.Gneiss etc) 



punkte.!" 



■:apitata (stora prnfk^cr ) i trakterna kring Dalarnes silurområde. Carex capitata är i 

 öfrigt inom Dalarne endast känd från en lokal vid Giljeån i Särna socken. 



tionsperioden mera hydrofilt lefvande arterna ha därför större kraft och 

 förmåga att göra sig gällande mot de saktare arbetande xerofyterna. 



Det kan möjligen anmärkas af någon mot hela detta resonemang, 

 att när man i kalktrakter undersöker den mark, hvari växternas rötter 

 helt eller hufvudsakligen lefva,, vi.sar sig kalkhalten i de öfre marklagren 

 rätt ringa. I regeln fräser ej marken för syror, d. v. s. den har en kalkhalt 

 af i genomsnitt under 3 ^Iq. Härvid må emellertid beaktas, att bristande 

 kalkhalt i själfva marken till väsentlig del kan ersättas af grundvattnets 



