SYDBERGENS NATURFÖRHÅLLANDEN 



57 



bergarter (kvartsit, granit, kalksten) ser man en mer eller mindre kvader- 

 formig förklyfmng af hammaren (fig. 9) och till sist spränger frostvitt- 

 ringen ofta ut stora block, som störta ned i rasmarken, Pä den hyllformiga 

 afsats, som på sä sätt uppstått, slå sig lafvar och mossor ned, bilda hu- 

 mus och samla af vindarna uppifrån nedsopad vittringsjord; under årens 

 lopp uppstår på så sätt ofta rätt mycket jord. Dä den bevattnas af riklig 



Fig. 10. Parti af hammare med smärre afsatser; bildad af skiffer. Hammarfjällets 

 björkregion, Härjedalen, c. 800 m. ö. h. På afsatser och i springor lefva: Cerastiiim 

 alpitmin, Convallaria majalis^ Cotoneaster viilgaris, Fragaria vesca, Hypochceris macu- 

 lata, Ribes rubrum, Saxifra^a oppositifoliq, S. nivalis, Silene rupestris, Veronica saxa- 

 tilis, Woodsia ilvensis p Iiyperbo7-ea. A rasmarken nedanför hammaren är Aconitum 

 septe/itrionale formationsbildande. 



bergfukt från sprickor, blir vegetationen där nog så rik. Men äfven 

 om hammaren består af jämförelsevis lösa bergarter, såsom vissa fjällskift- 

 rar, uppstå ofta mindre remnor och några kvadratdecimeter stora afsatser, 

 där i den rikliga vittringsjorden talrika växter gro. Fig. 10 ger bättre 

 föreställning än någon beskrifning om huru dessa växplatser te sig samt 

 hvilken yppig flora, som här lefver ännu vid c. 800 m. ö. h. Vid redogörelsen 



