HUFVUDDRAGEN I DEN NORDSVENSKA FLORANS HISTORIA I49 



a) I fjordlera ungefär 6oo år yngre än aftappningsåret för Central- 

 jämtska issjön har funnits tall ocli björk. 



b) Ett par århundraden efter det Ragundasjön uppstått, i lager bil- 

 dade mellan år 1275 — 1350 efter ofvan nämnda aftappningsår, finnes endast 

 en rent nordisk tallflora, i hvilken dock äfven är funnen Betitla verriLCosa, 

 såsom förut framhållits stående på öfvergången mellan nordiska och syd- 

 skandinaviska arter. 



c) I lager bildade 1800 — 1900 år efter nämnda tidpunkt uppträder 

 tidigast Ulinus iiwiitana. Den blir allt vanligare och vanligare under de 

 följande århundradena och 2300 — 2400 år från nyssnämnda utgångspunkt 

 för tidräkningen synes floran ha varit så rik på sydskandinaviska arter, 

 som den öfverhufvud blir. Då funnos utom al))i äfven hassel och Stachys 

 Silva ti ca. 



d) Nu citerade förf. ha lika litet som GUNNAR ANDERSSON kunnat 

 finna några spår af g- ra n i Ragunda-lagerföljden. 



e) Tiden för klimatförsämringens inträde är omöjlig att vid Ragunda 

 fastställa, sannolikt beroende på att sjön vid denna tid redan varit fylld 

 af sediment, möjligen också pä att i öfre delen af lagerföljden inlagrade 

 växtlämningar redan äro förstörda. 



Enligt dessa undersökningar skulle almen ha invandrat till östra Jämt- 

 land för minst något mera än 5,000 år sedan och klimatoptimet ha in- 

 trädt för minst 4,500 år sedan. Huru många århundraden längre de 

 nämnda tidrymderna kunna vara, är ännu omöjligt att med säkerhet säga. 

 Att tiden varit så särdeles mycket längre är af flera skäl föga sannolikt; 

 mera än ett årtusende till torde det svårligen kunna röra sig om. 



Sammanställer man ofvanstående synes, att åtminstone 1,100 år 

 måste ha förflutit från det isen lämnade Ragunda och till dess landet 

 höjt sig så mycket att Ragundasjön bildades. Vid denna tid och under 

 åtskilliga århundraden därefter härskade uppenbarligen den nordiska tall- 

 floran obestridt. Först efter en ganska afsevärd ytterligare tidrymd, för i 

 rundt tal något mera än sex årtusenden sedan, började de växtarter, som 

 ange värmetidens tillvaro uppträda därstädes. I anslutning till dessa ord 

 om Ragundaprofilerna synes det lämpligt att söka utreda värmetidens 

 längd i år räknadt och tiden för dess början och slut. 



Vännetidens längd och datering. Af alla kända fakta att döma, 

 vill det synas, som om värmetiden hade sin orsak i förhållanden af 

 mera allmän klimatologisk art. Detta å sin sida talar afgjordt för att 

 den ej inträdde med ens på några få år eller på samma plötsliga sätt 



