DE SV^", KAN DIN AVI SKA TRÄDENS OCH BUSKARNAS FÖREKOMST I NORDSVERIGE I 73 



Or amr? '' "-^^la löfträd. 



' Ett annat exempel på allmogens uppmärksammande af de ädla löf- 



träden Ja vi i rikedomen på trädnamn af detta slag, ingående såsom 

 sammansättningsdel i ortnamn icke blott inom trakter, där ifrågavarande 

 arter nu äro sällsynta eller förekomma endast på enstaka reliktlokaler, 

 utan äfven där arterna numera efter allt att döma äro fullständigt utdöda. 

 Dessa namn äga ej sällan hög älder.^ Invändas torde, att sådana namn 

 kunna hänföra sig till odlad alm, lind, lönn etc, och så är väl också någon 

 gång fallet, särskildt i kusttrakterna, där andra sammansättningsdelen är 

 t. ex. gård eller by; men där andra sammansättningsdelen är t. ex. sele, 

 berg, ö, å, bäck, äng, slått m. fl., är det högst sannolikt, att namnet har 

 sitt ursprung från en vild förekomst, detta i all synnerhet om det historiskt 

 kan påvisas, att namnets ålder är hög. I de trakter af Norrland, där de 

 ädla löfträdens gränslinjer förlöpa, torde i äldre tider så godt som aldrig 

 plantering af ädla löfträd ditförda långväga ifrån ha förekommit och ej 

 alltför ofta vilda exemplar inflyttats från de reliktlokaler, som tilläfventyrs 

 i trakten funnits. 



För språkforskaren torde det också utan allt tvifvel vara en synner- 

 ligen tacksam uppgift, att med våra kartor öfver de ädla löfträdens ut- 

 bredning som utgångspunkt företaga en utredning af förefintligheten af 

 dylika namn såväl i trakterna närmast utanför arternas nutida förekomst- 

 gränser som inom de trakter, där träden i fråga förekomma som relikter.^ 



Såsom exempel på hvad studier af angifvet slag kunna väntas gifva, 

 må här några af oss sammanställda fall anföras, då ortnamn sammansatta 

 med namn af något af de ädla löfträdens namn träffas i trakter, där det 

 har växtgeografiskt intresse. 



Alm. Vid Ängermanälfven ofvanför Äsele ligga Almsele och Alm- 

 seleberget på ett afstånd af 70—80 km. från reliktförekomsterna för alm 

 i Äsele lappmarks fjälltrakter och öfver 130 km. från motsvarande lokaler 

 i Ångermanlands kusttrakter. I Jämtland finna vi Almåsaberget ^ i Offer- 



^ Huru vanliga trädnanm i Skandinavien som sammansättningsled i ortnamn äro, 

 framgår af A\dr. M. Hansens (105) uppgift, att af de i »Postadressbog» lör Norge 1901 

 upptagna 94,500 ortnamnen äga öfver 2,500 ett trädnamn som första sammansättningsdel. 



* HoLMBOE (132, s. 342) har i ofvan antydd riktning diskuterat betydelsen af alm- 

 namn i de trakter af Norge, där alman numera ej finnes lefvande, och funnit dem ge stöd 

 för antagande af en forntida större utbredning. Som ett tillägg till hans framställning kan 

 det förtjäna påpekas, att i Dunderlandsälfvens dal i Nordland finnes en ort Almi, hvilken 

 ligger omkring 40 km. från fjordbottnen och väl 50 km. från närmaste nutida almförekomst. 



^ Namnet Almas, Almaas namnes redan 141 1, 1471 (enl. |. Nordlander i Jämt- 

 lands läns Fornminnesför. Tidskr., Bd. 4, 1908, s. 100). 1515 och 15 17 skrefs det Almosa, 



