tgS 



NIONDE KAPITLET 



Redan 1839 besökte ÅNGSTRÖM (269, s. 91 o. f.) hvad han kallar 

 Njunnats (äfven Njummats synes vara identiskt härmed), och 1844 lämnar 

 N. J. Andersson (25, s. 9) i sin skildring af Kvikkjokktraktens flora 

 utförliga artlistor. Af samme författares redogörelse (26, s. 16) för en 

 senare resa 1845 till samma trakt framgår med full säkerhet, att de äldre 

 författarnas Njunnats är detsamma som generalstabskartans Nuionjes, ett 

 resultat till hvilket äfven SiMMONS (231, s. 94), ehuru med tvekan kommit.^ 

 Ännu en gång (28, s. iii och 122) omnämner N. J. ANDERSSON berget 

 och omtalar nya fynd. 



Vid Tarrejokks smala, branta dal reser sig det 1,050 m. höga 

 fjället omkring 500 m. öfver dalbottnen. Den öfversta björkregionen 

 kläder rasmarkens nedre partier och just i dennas öfre gräns mot det 

 tvärbranta berget träffas åtskilliga af de arter, hvilka i detta sammanhang 

 särskildt äro af intresse. »Berget» — säger N. J. ANDERSSON — »närer 

 i sina tvärstupande södra branter (där Fragaria vesca, Arabis Jiirsiita, 

 Paris quadnfolia och AntJiyllis viilneraria nå trädgränsen!) en ymnighet 

 af fjällväxter»; till dessa räknar han dock äfven Rosa cinnamonea. Slutt- 

 ningen säges delvis vara rikt bevattnad. Pä fjällets topp finnes en ytterst 

 utpräglad fjällflora: Salix polaris, RJiododcndron, Caiupanula tmijiora xw. ^. 

 I dalbottnen nedanför växa barrträd. 



Andersson (25, s. 9) lämnar en ganska utförlig skildring af floran 

 på bergets olika delar, af h vilken det viktigaste här må anföras: 



Lundarna vid bergets fot, hvilka bestå af Bctula odorata, Prumis 

 padus, Alnns iiicaiia och Saliccs, visa en synnerligt yppig vegetation med 

 följande arter: 



Populus tremula, 

 Salix arbuscula, 

 » caprea, 

 » depressa, 

 » glauca, 

 » hastata, 

 » lanata^ 

 » lapponutn, 

 » peniandra, 

 » phylicifolia, 



Antennaria alpina, 



A conitum septentrionale 



Actcea spicala. 



Angelica archangelica. 

 Arabis alpina, 

 Astragalv.s alpinus, 

 Cirsium heter ophyllum, 

 Epilobium angustifolium. 

 Erigeron elongatus, 

 Gnaphalium norvegicum , 

 Gentiana nivalis, 

 Geranium silvaiicum, 

 Linncea borealis, 

 Melampyrum sp., 

 Melandrium rubrtim, 

 Milium effusum, 

 Mulgedium alpinum, 



Myosotis silvatica, 

 Onoclea struthiopteris, 

 Orchis maculaia, 

 Paris quadrifolia, 

 Pedicularis lapponica, 

 Saussurea alpina, 

 Sceptrum carolinum, 

 Spircsa ulmaria, 

 Stellaria nemorum, 

 » longifolia, 

 Tofieldia palustris, 

 Trollius europcBUS, 

 Valeriana officinalis, 

 Viola suecica. 



* Att namnet Njuonjes ofta återfinnes på lapplandska berg, uppgifves (af »E. O. N.» 

 i Sv. Turistför. årsskr. 1890, s. 60) bero på att namnet pä lappska »betecknar ett utskju- 

 tande hörn eller ändan af ett annat därmed sammanhängande större hufvudberg.» 



