NIONDE KAPITLET 



Air a ccBspUosa, 

 » flexuosa, 

 Angelica archangelica, 



» silvestris, 

 Anihvxanthum odoralum, 

 Athyrium filix femina, 

 Campanula rottmdifolia, 

 Carex alpina, 

 » atrata, 

 CerasHum alpinum, 



» vttlg. *alpestre, 



Convallaria verticUlata, 

 Crepis paludosa, 

 Cystopteris fragilis, 

 Epilobium angusiifoliiim, 

 "- » collinum, 



» hornemanni, 



* » montanum, 



Erigeron elongatus, 

 *Erysimum hieraciifolium, 

 Festuca ovina. 



*Fragaria vesca, 

 *Galeopsis bifida, 

 Gentiana nivalis, 

 Geranium silvaticnm, 

 Geum rivale, 

 Gnaphalium norvegicum, 

 Luzula spicata, 

 Melampyrum pratense, 

 Melandrium rubnim, 

 Melica nutans, 

 Milium effusum, 

 Myosotis silv. ^ alpesiris, 

 Onoclea struthiopteris, 

 Paris quadrifolia, 

 Phegopteris alpestris, 

 » dryopteris, 



» polypodioides, 



Poa alpina, 



» pratensis, 



» ser o tina, 

 Polygonum viviparum, 



Polystichum filix mas, 



» spinulos. p dilatatum, 

 Ranunculus acris, 

 Rhodiola rosea, 

 Rnbus saxatilis, 

 Salix herbacea, 

 Saussurea alpina, 

 Saxifraga nivalis, 

 » stellaris, 



Sceptrum carolinum, 

 *Silene rupestris, 

 SpircBa ulmaria, 

 *Stachys silvatica, 

 Stellaria graminea, 

 ■•■> nemorum, 

 Triticum caninum, 

 Trollius europcsus, 

 Urtica dioica, 

 Valeriana sambucifolia, 

 Viola biflora, 

 » montana. 



15. Laxfjället i Tärna kapellag. På nordvästra sidan af sjön Gäuta- 

 jaure ligger det 824 m. höga Laxfjället, på hvars sydsida den lilla byn 

 Tärna är belägen. Endast fjällets allra öfversta del når ofvan trädgränsen. 

 I öfrigt är fjället från Gäutajures yta, 438 m. ö. h., klädt med reslig björk- 

 skog med en här och hvar riklig inblandning af gran. På den del af 

 berget, som ligger vid sjöns västligaste del ofvanför den nya kyrkan, finnas 

 tvärbranta hammare mot söder med nedanför liggande rasmark. Denna 

 växplats, som i sin helhet ligger under grangränsen, hyser den nedan för- 

 tecknade rika floran. Här och hvar sipprar vattnet fram ur springor i 

 berget. Berggrunden synes, af den s. 204 omtalade geologiska kartan att 

 döma, vara sparagmit genomsatt af granit. 



Växtlokaler från berget anföras i olika upplagor af Hartmans flora, 

 hvarjämte floran särskildt i bergets fjällregion omtalas af G. HALLDIN 

 (lOi, s. 71 o. f.). Sommaren 1902 besöktes bergets nedre delar af GuNNAR 

 Andersson, och 1908 företogs en utförligare undersökning af Selim Bir- 

 ger, hvarvid den intressanta bergrotslokalen första gången undersöktes. 



Under dennas hamrar vidtar en starkt sluttande rasmark, mellan hvars 

 stora block skogen i allmänhet ej kunnat vinna fast fot. Denna rasmark 

 betäckes till stor del af en ofta manshög vegetation, som hufvudsakligen 

 består af Aconituni septeJitvionalc, Epilobium angiistifoliiiui samt Miilgediuin 

 alpinum med här och hvar inblandade storväxta örter och gräs, såsom 

 Actcea spicata, Angelica archangelica, Athyrium filix femina, Cirsium hete- 



