LITTERATURFÖRTECKNING 



399 



22. Andersson, Gunnar, vSwedish climate in the late-Ouartenary period. — Die 



Yeränderungen des Klimas seit dem Maximum der letzten ELszeit. 

 Stockholm 1910, s. 247 — 294. 



23. Andersson, Gunnar och HESSEI^man, H., Vegetation och flora i Hamra krono- 



park. — Skogsvårds. -För. Tidskr., Bd. 5, 1907, Fackuppl. s. 41 — 100 

 (äfven i Meddel. Statens Skogsförsöksanst., 4, 1907, s. 35 — 102). 



24. , \'erbreitung, Ursprmig, Eigenschaften und Anwendung der mittelschwe- 



dischen Boden. — Fiihrer zu den wissenschaftUchen Excursionen der 

 zweiten internat. Agrogeologenkonferenz. Stockholm 1910, s. i — 157. 



25. Andersson, N. J., Plantse vasculares circa Quickjock lyapponiae Eulensis. — 



Uppsala 1844. — LLpm. 



26. , Anteckmngar om en resa i Umeå, Piteå och Luleå Lappmarker sonunaren 



1845. — • B. N. 1846, s. I — 30. — LLpm., PLpm., LycksLpm. 



27. , Conspectus vegetationis lapponicse. — Uppsala 1846. 



28. , Nya bidrag till K vickjocktr aktens flora. — B. N. 1866, s. 107 — no, 



119 — 125. — LLpm. 



29. , Aper^u de la vegetation et des plantes cultivées de la Suéde. — Stock- 



holm 1867. 



30. Andersson, N. L., Bidrag till \'ästerbottens växtgeografi. — B. N., 1890, 



s. 36—38. — Vb. 

 30 b. Areschoug, F. W. c, Bidrag till den skandinaviska vegetationens historia. 



— Lunds Universitets Årsskr. 1866 (tryckt 1867). 



31. Arnei,!,, H. W., Tvenne i norra Småland funna rehktformer. — B. N. 1891, 



s- 135—136. 



32. , Om trädplanteringar i Ångermanland. — Svenska Trädgårdsför. Tidskr. 



1880, s. 33—38, 80—85, 106—108. — Ångl. 



33. , Om allmogeträdgårdar i Gästrikland. — Svenska Trädgårdsför. Tidskr. 



1902, s. I — 24. — Gstr. 

 33 b. Artedi, Petrus, Kart Förtekning På de Träen, Buskar åg Örter, såmm 



wäxa sponté vid Nordmalings Prästebord äller i närmaste byar där åmm- 



kring. 1729. — E. Lönnberg, Peter Artedi — ett tvåhundraårsminne, 



Uppsala 1905, s. 38 — 56. — Vb. 

 33 c. ASCHERSON, P., och Gr^bner, P. S., Synopsis der Mitteleuropäischen Flora. 



— Leipzig 1896 — 191 2. 



34. Atlas öfver Finland 1910. ■ — Helsingfors 1911. — Se äfven under Lindberg, 



H. och Norrein, P. J. 



35. Backman, C. J. och Hoi,m, V. F., Elementarflora öfver Vesterbottens och Lapp- 



lands fanerogamer och bräkenartade växter. — Uppsala 1878. — TLpm., 

 LLpm., PLpm., LycksLpm., AsLpm., Nb., Vb. 



36. Behm, Fe., Anteckningar till Jämtlands flora. — B. N. 1881, s. 92 — 98. — • Jmt. 



37. , Från botaniska exkursioner i Jämtland och Härjedalen. — B. N. 1887, 



s. 176 — 184. — Jmt., Hrjd. 



38. Beurling, P. J., Botaniska iakttagelser under en resa genom några af rikets 



mellersta och nordhgaste landskap år 1843. — Vet. -Ak. Handl. 1843, 

 s. 273 — 302. - — Jmt., Hrjd., Mdp., Hals., Gstr. 



39. Bergström, E., En anteckning om fjällväxter i Torne lappmarks barrskogs- 



region. — Sv. Bot. Tidskr., Bd. 4, 1910, s. 218 — 244. — TLpm. 



40. Birger, Seeim, ^'egetationen och flor an i Pajala socken med Muonio kapella;g i 



arktiska Norrbotten. — Ark. f. Bot., Bd. 3, N:o 4, 1904. — TLpm., Nb. 



41. -, Bidrag till Hälsinglands flora. — B. N. 1906, s. 81—84. — Håls. 



42. , Tihägg till Pajala sockens flora. — B. N. 1907, s. 69 — 73. — Nb. 



43. , Om Härjedalens vegetation. — Ark. f. Bot., Bd. 7, N:o 13, 1908. — Hrjd. 



