14 



meget langt. Vi liave ogsaa Beviser herfor. Vi have ingen Klipper 

 i Danmark, Bornholm og Færøerne undtagne; vore Sten- 

 gærder træde i Stedet for disse, og trods det, at de naturligvis 

 ikke ere mange Aarhundreder gamle, de fleste maaske endog 

 kun Aartier, bære de dog en Del Bregner og andre Spore- 

 planter, deriblandt nogle, som vi først finde paa Bornholms eller 

 Norges og Sverrigs Klipper, f. Eks. Asplenium Trichomanes, A. 

 septentrionale*)^ Aspidium lobatum**)^ Ci/stopteris fragilis (spredt 

 omkring i Landet især paa Stendiger og Mure), og andre, mere 

 almindelige Bregner søge ogsaa gerne herhen***) 



Mærkeligst er dog Asplenimn Buta muraria, der foruden paa 

 Bornholms Klipper kun er funden paa Kirker (nemlig Aarhus 

 og Viborg Domkirker, Kirken i Beftoft, Nustrup og Nieblum i 

 Sonderjylland) eller Slotte (Kronborg, Sønderborg, Aalholm?). 

 Den findes ret hyppig i Tyskland og Norge, sjældnere i Sverrig. 



Navnlig denne Bregnes Forekomst fortæller os jo tydeligt, 

 at Sporer maa udsaas i stor Mængde og over lange Afstande; 

 hvordan skulde den ellers finde netop disse mærkelige, sjældne 

 og meget indskrænkede Voksepladser, som de sidste Aar hun- 

 dreders Kultur har fremkaldt. 



I denne Sammenhæng kan ogsaa mindes om den sydameri- 

 kanske Snjdtesvamp Puccinia Malvaceartwi, der kun vokser paa 

 Arter afKatostfamilien, og som første Gang vides iagttagen i Europa 

 (Spanien) 1869, derefter fandtes 1871 i Frankrig, 1873 i England, 

 1874 i Italien, SV.-Tyskland, Holland, Llibeck og Danmark, 1876 

 i Østerrig og Ungarn, 1882 i Skaane, 1887 i Stockholm og 1890 

 i Finland. Den har saaledes foretaget en rask Vandring gennem 

 Europa, utvivlsomt ved Vindens Hjælp, og dens Sporer maa 



*) Hist og her paa Bornholm og paa Stengærder mange Steder i Nordsælland 

 og Vendsyssel. 



**) I Skaane kun funden paa et Stengærde ved Benestad (-^o> p. 415), er for 

 øvrigt sjælden i Norge, Sverrig og det tyske Lavland ; hos os paa Kristiansø, 

 Bornholm, et Stengærde paa Lolland, Frederiksdals og Rold Skov, men 

 maaske ikke allevegne oprindelig; se C. CHRISTENSEN BT., 24, p. 372. 



***) Den Mulighed er naturligvis ikke udelukket, at de kunne stamme ned fra Indi- 

 vider, som voksede paa Morænesten og Stendynger, der i ældre Tid fandtes 

 her i Landet, men nu ere ryddede. Men Sandsynligheden for, at de senere, 

 lige til nyeste Tid ere indvandrede langvejs fra, er større, synes mig. 



