19 



Flader'-), ved de indvandrende Dyrs, f. Eks. de store Drøvtyggeres, 

 Pels eller Fuglenes Fjer**), vel ogsaa ved de store fra Tyskland 

 strømmende Floder (f. Eks. Hippopha'é, maaske Petasites spurius 

 o. a.). Dertil kom saa senere Mennesket, der paa mange forskellige 

 Maader førte Planter ind i Landet og indfører den Dag i Dag; 

 nogle af de indførte have saa formaaet ved egen Kraft at brede 

 sig vidt omkring (Elodea, Matricaria discoidea o. s. v.). 



Naar BLYTT og GUNNAR ANDERSSON behandle Indvan- 

 dringsspørgsmaalet, synes de mig i for høj Grad at antage, at 

 Vandringerne maa være foregaaede langsomt og over Land, 

 f. Eks. til Norge fra Danmark langs Sverrigs Vestkyst, rundt 

 om Kristianiafj orden, men ikke eller dog kun i ringe Grad 

 tværs over Havene. Disse ere dog kun saa smalle, at en stærk 

 Vandring over dem alle har maattet kunne finde Sted til alle 

 Tider. SERNANDERS Standpunkt er utvivlsomt det rigtigste, 

 idet han, som jeg, antager Muligheden af Vandringer i store 

 Spring, tværs over Havene (se ^o, g, 407—416). 



Endemiske Arter. Endnu bør det Spørgsmaal berøres, 

 om der i Danmark findes Arter, som ikke ere indvandrede, men 

 have udviklet sig i Landet selv. Spørgsmaalet er for stort til 

 at kunne behandles udførligt her; det er af systematisk Art og 

 en Side af Spørgsmaalet om Arters Oprindelse***). Den Aarsag, 

 som andensteds, f. Eks. paa de oceaniske Øer, menes at have 

 medvirket ved Omdannelsen af indvandrede Arter, nemlig helt 



*) Se Nathorst 32; Warming i"'; Sernander a<^; Holmboes Forsøg med 

 Transport af Papirstykker over Isflader, se Botau. Not. 1898. 



**) Allerede i den senglaciale Tid indvandrede utvivlsomt mange med Fugle. 

 Hesselman (^s s. 11) angiver Revling som en af de første, der indlinder 

 sig paa nj^ Jord i Stockholms Skærgaard, og han anfører Eksempler paa, at 

 Ænder og Maager ofte sluge Plantefrø. Hans og andres Fortegnelser over 

 Fugle, i hvis Maveindhold man har fundet Frø, har HOLMBOE suppleret 

 med en Fortegnelse af COLLETS Samlinger af Frø, tagne paa ornithologiske 

 Ekskursioner (Nyt Magasin f. Naturvidenskab, 38, 1900), Der nævnes 58 

 Arter af Frø eller Frugter, som ere sikkert bestemte, men om Spirekraften 

 var bevaret, og over hvor lange Distancer Transport kan linde Sted, 

 vides ikke. 



***) Det har delvis været berørt før i vor Litteratur, nemlig 1816 af J. F. 

 Schouw i hans Disputats, De sedibus plantarum ; han kom til det Resultat, 

 at samme fysiske og klimatiske („kosmiske") „Momenter" kan freml)ringe 

 samme Art paa forskellige Steder. 



