21 



osv. ; iiose, Viol, Pil, DiU'urt u. 11., og ligeledes have vi jo Slæg- 

 terne Løvefod, Ensian, Øjentrøst, Skj alier o. a., hvis Arter i 

 nyere Tid ere blevne delte i flere. Som det nyeste Eksempel 

 paa Spaltning af en gammel Art i flere nye, kan henvises til 

 RAUNKLERS højst vigtige og interessante Undersøgelse af Mælke- 

 bøtte, Taraxaciim vulgarc {h^aji.) {VdQ'6] BT., 25); denne omfatter 

 en Række forskellige Arter, der holde sig konstante gennem 

 Frøudsæd (og desuden danne Frø uden Befrugtning). Arts- 

 dannelsen synes her at være i fuld Gang, og maaske findes her 

 og i andre Slægter nye Arter, som ere opstaaede i Danmark og 

 foreløbig alene have hjemme her*). 



Interessant er G. ANDERSSONS Bemærkning, at den ringe 

 Uddannelse af nye Arter viser, hvor uendelig lang Tid der har 

 maattet henrinde for at frembringe blot de nulevende Arter og 

 Slægter. (Vi vide jo for øvrigt, at mange af disse allerede levede 

 i Tertiærtiden)**). 



III. 

 Naar indvandrede Planterne? 



er det næste store Spørgsmaal, som fremstiller sig til Besvarelse. 

 Den eneste sikre Grundvold for Svaret giver, med Hensyn til 

 de ældste Tider, de i Moserne, Lerlagene og Kildekalken op- 

 bevarede Planterester, i ringe Grad arkæologiske Undersøgelser 

 (Aftryk i Urner, Redskaber, Kul). Om den Indvandring, der 



*) Arter, som ere blevne opstillede fra Danmark, ere i Keglen enten blevne 

 fundne andensteds, eller de ere ikke blevne anerkendte som nye Arter. 

 Det sidste gælder f. Eks. Drejers Coralliorliiza ericetorum, Rumex 

 Heleolapathum (Lge Hb., IV) o. a. 



*j Gunnar Andersson antager (n, s. 40), at biologiske Egenskaber kunne 

 have forandret sig i Tidernes Løb, og at f. Eks. en Art som Najas marina 

 kan være gaaet over fra at være Ferskvandsplante til at være Brak- og 

 Saltvandsplante, eller at andre have forandret Evnen til at taale Kulde. 

 Saafremt ingen morfologiske Ændringer kunne paavises, maa vi, synes mig, 

 stole paa, at heller ikke de biologiske Egenskaber kunne have forandret sig. 

 Ellers komme alle vore Slutninger om Klimatforholdene i de svundne Tider 

 til at svæve i Luften. Men man maa have for Øje, at mange Arter kunne 

 have en stor Variationsvidde, ogsaa biologisk. 



