11 



meget lange og væsentlig varmere Interglacialtider, og hv<n' 

 mange vi i saa Fald have haft; Antagelserne svinge ]o mellem 

 1 — 4 *). Dette maa staa hen ; men saa meget er sikkert, at der 

 har været et absolut Nulpunkt. Følgende tre Spørgsmaal ligge 

 da for til Besvarelse: 1) Hvordan kom Planterne ind i Landet? 

 2) Naar kom de herind? og 3) Hvorfra kom de? Det er 

 altsaa Maaden, Tiden og Vejen, som skulde oplyses for hver 

 Art — om det er muligt. Det første Spørgsmaal er af biolo- 

 gisk Art, det andet palæontologisk, det tredie geografisk 

 og palæontologisk. 



De to første af disse Spørgsmaal, vil jeg gøre til Genstand 

 for nogle Betragtninger i det følgende, idet jeg væsentlig alene 

 holder mig til Blomsterplanterne og de højere Sporeplanter; 

 det tredie maa jeg af Pladshensyn og andre Grunde lade ligge. 



II. 

 Hvordan fik Danmark sin Plantevækst? 



Der er tre Maader, paa hvilke Danmark kan have faaet 

 sin Flora: den vistnok allerstørste Del er indvandret ved Plan- 

 ternes egne, naturlige Vandringsmidler; en anden Del er, i 

 senere Tider, forsætlig indført eller ufrivilligt „indslæbt" af Men- 

 nesker, og en tredie, vistnok meget ringe, Del er maaske opstaaet 

 i Landet selv af tidligere indvandrede. 



Hvad den første Gruppe angaar, kunde det være fristende 

 at forsøge en Oversigt over vore danske Plantearters Vandrings- 

 midler og Vandringsevne og prøve, om der eksisterer nogen For- 



*) I Sverrig har der næppe daunet sig virkelig fossilførende interglaciale Af- 

 lejringer (Gunnar Andersson, '•>). I Jylland synes der at have været 

 en Interglacialtid (efter endnu upublicerede Undersøgelser af N. Hartz). 

 I Tyskland synes man at regne med flere; det er jo ogsaa naturligt, at 

 Oscillationerne gøre sig stærkest gældende i Periferien. Til A. ScHULZ'S 

 forskellige, for øvrigt saa lærde Arbejder kan jeg her intet Hensyn tage, 

 da hans geologiske Forudsætninger ikke synes at passe paa Danmark eller 

 stemme med de fleste skandinaviske Geologers. 



