10 



fremgaar al' det allerede anførte og vil yderligere fremgaa af 

 det følgende. 



I Aarenes Løb ere saaledes mangfoldige Kendsgerninger 

 blevne samlede til Belysning af vor Floras og vor Vegetations 

 Historie; men endnu er der ikke givet nogen samlet og detail- 

 leret Fremstilling af den. Tidspunktet er heller ikke kommet; 

 alt for meget er endnu for uklart og gaadefuldt til, at Udviklings- 

 historien kan gives i en nogenlunde fyldig og paalidelig Frem- 

 stilling. Endnu er, f. Eks., kun omtrent 7io ^^ Sverrigs og 79 

 af Norges nuværende Flora af Blomsterplanter fundne i Moserne 

 (11. S. 79—80; 29, S. 197), og over de i Danmark fundne fore- 

 ligger endnu ingen Oversigt.*) Mosestudierne ere i de sidste 

 Aartier blevne drevne med en beundringsværdig Energi navnlig 

 i Sverrig, hvor GUNNAR ANDERSSON har udarbejdet en ny Metode 

 til Undersøgelse af Tørvemasserne; her i Danmark, der har 

 Æren for at have brudt Banen, have vi længe staaet tilbage; 

 forhaabentlig vil „Danmarks geologiske Undersøgelse", der alle- 

 rede har bragt saa smukke Resultater, snart indhente det for- 

 sømte. Det er paa vore Mosers Indhold af Planterester, at 

 Historieskrivningen skal grundes. 



Hvad jeg her agter at give er derfor nærmest kun en Over- 

 sigt over, hvor langt vi ere komne, og hvilke Opgaver der staar 

 tilbage, samt min egen Opfattelse af et og andet Spørgsmaal. 



Vor Floras Historie er en Indvandringshistorie ; med absolut 

 Sikkerhed kunne vi sige: der var et Tidspunkt, da der ikke levede 

 en eneste Plante her i Landet, nemlig under Istidens Maksi- 

 mum**); dette er det store Nulpunkt; alt er kommet her 

 siden hin Tid, baade Planter, Dyr og Mennesker, og de ere 

 komne her til højst forskellig Tid. At Istiden har haft Oscilla- 

 tioner med mildere Tider, da Isen rykkede tilbage, og koldere 

 og fugtigere Tider, da den atter rykkede frem, er utvivlsomt; 

 men endnu staar det jo ganske usikkert, om vi skulle regne med 

 een Istid, hvis Isrande kun oscillerede frem og tilbage paa lignende 

 Maade som Alpernes Grletschere i Nutiden, eller vi have haft 



*) En Oversigt over alle Fund fra den senglaciale Tid gav Hartz 1902 (^). 

 **) Bortset fra en imilig Forekomst af et lavere Planteliv paa Isen af Sncalgcr, 

 Bakterier osv., lig det som vi kende fra Nutidens Ismarker. 



