publiceret et omhyggeligt og lærd Arbejde om Maglemose i Vest- 

 sælland, hvori han kommer til det selvsamme Resultat (^*). Dette 

 synes i Virkeligheden meget naturligt; Fyrreskovene med deres 

 (især ved Ild) let fældelige Træer gav Brændsel og Gavntræ, og 

 det rige Dyreliv i dem foruden i Havet gav Føde; ja ikke kan 

 man forundre sig, hvis det, som SaraUW antager, en Dag paa- 

 vises, at Mennesket allerede i eller dog snart efter Tundratiden 

 med dens Rener og andre jagtbare Dyr havde taget Bolig paa 

 den danske Jord*). 



Hosstaaende Skema skulde tjene til at give en Oversigt over 

 de formentlig nogenlunde sikre, store Træk i den hele Udvikling ; 

 Dyreverdenens vigtigste Repræsentanter i Danmark ere medtagne 

 efter WINGES fortrinlige Arbejder (i^- 1«). 



Foruden de nævnte Undersøgelser er der fra dansk Side 

 fremkommet en hel Del spredte Bidrag til den danske Plante- 

 verdens Historie, som til Dels ville blive nævnte i det følgende; 

 se ogsaa Ussing, 1904 ('"). Her kan nævnes Navnene: DEICH- 



MANN Branth, c. Elberling, Emil Chr. Hansen, J. W. Horne- 

 mann, Joh. Lange, M. T. Lange, Otto Møller, C. H. Osten- 

 feld, Chr. Pedersen, J. P. J. Ravn, E. Rostrup, G-. Sarauw, 



K. J. V. STEENSTRUP, og for Dyreverdenens Vedkommende maa 

 foruden selve JAPETUS STEENSTRUP og H. WINGE nævnes C. 

 WESENBERG-LUND, V. NORDMANN. 



At Undersøgelserne i Nabolandene ogsaa i væsentlig Grad 

 ville kunne kaste Lys over Danmarks Planteverden i Fortiden, 



*) (lElNlTZ vil i sine nyeste Arbejder (12, p. 81 — 83) sætte Cimbrernes Ud- 

 viuidrinfi', over IdO Aar f. Kr., or Sagnet om den cimbriske Vandflod i For- 

 liindelse med don store postglac.iale Sænkning, som derfor først sknlde være 

 Ix'gyndt Aar 700 eller GOO f. Kr. Dette synes ikke muligt; thi selv om Sænk- 

 ningen, hvad der jo er bevisligt, har tvunget Datidens Beboere længere tilbage 

 fra Kysterne (jvfr. f. Eks. Fundene i Københavns Frihavn ved UOSENKJÆR (^•'), 

 og i Kiclerfjord ved Weueh, 1904 (i6)), saa foreligger der intet om, at Sænk- 

 ningen har været saa pludselig og voldsom, at den skulde synes at kunne 

 motivere en Folkevandring. Ej heller kan dens Maksimum ligge saa nær 

 ved Nutiden. Derimod kunde utvivlsomt de skrækkelige Stormfloder, for 

 hvilke den ciml)riske Vestkyst har været udsat, efter hvad vi vide af historiske 

 Overleveringer, have fremkaldt Udvandringen. — Den cimbriske Flod har 

 ogsaa Forchhammer flere Steder omtalt, f. Ex. 184G(2); han satte den i 

 Forbindelse med Dannelsen af den engelske Kanal (se ogsaa Forchhammer's 

 AbiH'iifiittcligc Afliiuidiinger, 1S(;;», p. 14(1). 



