Køkkenmøddingerne*), af vor ældste Dyreverden og ældste Be- 

 folknings Liv og hvordan han her, paa Naturforskningens og 

 Oldforskningens Omraader, tildels i Forbindelse med Worsaae 

 og Forchhammer, opnaaede de berømte Resultater, der yder- 

 ligere befæstede hans Ry som en af vore mest fremragende 

 Naturforskere. 



Om Grundene til det af Steenstrup paaviste Skifte af Skov- 

 vegetationen vare Meningerne delte. STEENSTKUP selv havde ikke 

 aldeles bestemt udtalt den Mening, at det skyldtes en Forandring 

 af Klimatet, men det var i alt Fald senere hans Mening ; desuden 

 tilskrev han Mennesket og Jordbundsforandring nogen Del. FORCH- 

 HAMMER fremhævede allerede 1846 paa Naturforskermødet i Kiel {-) 

 bestemtere, at den Rækkefølge, i hvilken Træerne optræde, gaar 

 parallel med deres Nordgrænser paa den norsk-svenske Halvø, 

 og han'saa heri „et fuldstændigt Bevis" for tidligere strængere 

 Klimater. Herimod indvendte SCHOUW (■''), at alle af Steenstrup 

 i Moserne fundne Arter endnu den Dag idag findes i Danmark, 

 og at heller ikke Rækkefølgen i Moserne gik parallel med Nord- 

 grænserne for Træerne ; men „hvis vi i vore Moser fandt Dværg- 

 birken (Betnla nana), vilde vi med Grund slutte, at Klimatet 

 maatte i den tidligere Periode have været koldere". At Bøgen 

 først saa sent er kommen her, kunde skyldes „Jordbundens for- 

 andrede Beskaffenhed", og maaske havde her fundet en Slags 

 Vekseldrift Sted, saa at Træerne af denne Grund afløste hverandre. 



I sine Moseundersøgelser, 1851, kom VAUPELL (**) til det Re- 

 sultat, at der kun var een Forandring i Danmarks Skovvegetation, 



*) Der er i nyere Tid gjort Forsøg paa uden tvingende Grund at indføre et 

 andet Navn i Stedet for dette gamle Navn, der er blevet optaget ogsaa i 

 Udlandets videnskabelige Sprog, nemlig Navnet „Skaldynger". Dette strider 

 for det første mod de Principer, som gælde i Naturvidenskaben, hvor det 

 ikke er tilladt at ombytte ældre Navne mod nye af samme Betydning. Men 

 det bringer tillige Forvirring og Usikkerhed ind i Videnskaben, idet det 

 udvisker det Skel, som Navnet „Køkkenmødding" sætter mellem de kunstige 

 Skaldynger og de naturlige, der fra forskellig Tid findes omkring i Norden 

 f. Eks. Østersbanker fra Tapestiden, glaciale Banker i Bohuslån og Norge. 

 „Skaldynge" er for snævert, idet det jo ikke kan omfatte de Køkkenmøddinger, 

 der slet ikke indeholde Skaller eller ikke i nævneværdigt Antal, og det er 

 (Midelig ogsaa unationalt at ville fjerne et Navn, der henleder Tanken paa 

 Danmark og de vigtige Undersøgelser, der af Danske ere udførte med Hensyn 

 til Køkkenmøddingerne. 



