^^1 



I det store ug hele vil luiturligvis Skovens Biiudvegetatioii 

 have ændret sig sammen med Højskoven, i alt Fald hvor For- 

 skellen var saa stor som mellem Naaleskov og Løvskov. Allerede 

 1841 skrev STEENSTRUP {^), at „en saadan Forandring i Skov- 

 vegetationens Natur maa uundgaaelig tænkes i Forbindelse med 

 en lignende i hele det samtidige Plantedække og i hele den 

 Dyreverden, som mere umiddelbar i sin Eksistens er bunden 

 dertil". Dette er rigtigt, men derfra er der et stort Spring til 

 at antage en ganske samtidig Ændring, og at Arterne i de for- 

 skellige Tidsrum nøje fulgtes ad. BLYTT antager en saadan 

 Vandring i Flok og udtaler, at vel kun „enkelte arter en og 

 anden gang vandrer over lange strækninger, men slige lange 

 transporter har ikke nogen betydning for hele artgruppers 

 vandring. Den lære, at artgrupper vandrer langsomt, på en vis 

 måde (men naturligvis ikke bogstaveligt talt) skridtvis, er en så 

 vel begrundet tlieori, at man næsten tør anse den for en viden- 

 skabelig sandhed" i-'^). 



De Grupper, som BLYTT her tænker paa, ere ikke egentlig 

 de økologiske Samfund, men snarest hvad Tyskerne sædvanlig 

 kalde „Genossenschaften" eller efter Loew, 1879 ('^'•^), „Associa- 

 tioner", og som vi kunde kalde „Selskaber", d. e. Arter, som 

 kunne høre til helt forskellige Samfund, men som navnlig af 

 klimatiske Grunde vise fælles Træk i den geografiske Udbred- 

 niug, f. Eks. det „atlantiske" Selskab i Vestjylland, af hvilke 

 nogle ere knyttede til Klitterne, andre til Moser, atter andre til 

 Lyngheden. I øvrigt er der i Blytts Selskaber ikke lidt af 

 Samfundenes Art, for saa vidt han betoner en Tilknytning til 

 bestemt Jordbund. 



BLYTT har den store Fortjeneste ved sine mangeaarige, 

 utrættelige Studier af Norges Plantevækst at have paavist, at 

 Norges Blomsterplanter efter deres Udbredning i Landet kan 

 samles i visse Artgrupper eller Selskaber, som han fandt at staa 

 i nøje Forbindelse med Landets klimatiske og Jordbunds For- 

 hold; han skelnede 187(i mellem 6 saadanne Artgrupper: den 

 arktiske, subarktiske, boreale, atlantiske, subboreale og subatlan- 

 tiske. Disse skulde være indvandrede i den angivne Rækkefølge 

 i nøje Tilslutning til de sekulære Vekslinger af „tørre og regn- 



