Bf) 



in die skandinavische Flora ein?"; han mener, at det vil være 

 yderst vanskeligt at skille disse fra de Arter, som langt tidligere 

 vare indvandrede, men at det maaske dog i enkelte Tilfælde lader 

 sig gøre, f. Eks. med Hensyn til SpJ/ar/innit WitJfifovini. hvad han 

 nærmere viser. 



En anden Forfatter, hos hvem denne Tanke kommer frem, 

 er F. HOCK. Han har i mange Aar i en Mængde spredte Arbejder 

 samlet et værdifuldt Materiale angaaende nordtyske Planters Ud- 

 bredning og Vegetationslinier i Nordtyskland (■''••'). Han vil navn- 

 lig vise, at der er mange Arter, som have omtrent samme geo- 

 grafiske Udbredning, og dette udtrykkes ogsaa i hans Navne: 

 „Buchenbegleiter", „Tannenbegleiter", „Fichtenbegleiter", „Kie- 

 fernbegleiter", „Erlenbegleiter" o. s. v. ; han finder, at en Række 

 Arter, der ofte forekomme i Skove af bestemt Art, ogsaa i den 

 videre geografiske Udbredning have nogen Lighed med de her- 

 skende Skovtræer. Han afslutter 1902 med følgende Ord: „Als 

 Hauptergebniss der ganzen Arbeit sei noch einmal kurz hervor- 

 gehoben, dass namentlich an die Kiefer, Erle und Buche sich 

 zahlreiche Arten bei uns mehr oder minder eng anschliessen, 

 dass unter diesen einige namentlich mit den letzen beiden Baumen 

 auch ånhnliche Gesammtverbreitung haben, also mit ihnen echte 

 Genossenschaften bilden [d. e. i Regelen kun forekomme sammen], 

 dass an die anderen bestandbildenden Baume sich nur wenige 

 Arten enger anschliessen und dass endlich keine Art streng an 

 die Nåhe einer bestimmten Baumart gebunden ist." 



Her er nu to forskellige Spørgsmaal at undersøge, først: 

 hvor vidt Overensstemmelserne virkelig strække sig, dernæst: 

 hvad der af mulige Overensstemmelser kan sluttes med Hensyn 

 til fælles, samtidig Vandring. 



Hvad det første angaar, har DRUDE allerede 189(') (""' S. 300) 

 fremhævet, at Hocks Undersøgelser ere alt for lokale til, at man 

 kan drage videre omfattende Slutninger af dem, og han an- 

 fører f. Eks., at i andre Dele af Europa ere Bøgeledsagerne 

 ret forskellige fra dem, som Hock opregner; „Literaturen er 

 heller ikke tilstrækkelig forberedt for saadanne Arbejder""). 



*) C. H. Ostenfeld liar dcu Fortjeneste af den ilanske Flora, at han (IIKM) 

 veil Botanisk Forenings Hjælj) liar faaet iværksat en „Topogratisk Iiotanisk 



y 



