91 



Der tindes jo rundt om i Tyskland og Frankrig en Mængde 

 Saltkilder, hvis Salt stammer fra forskellige geologiske Forma- 

 tioner; allerede ved Oldesloe i Holsten findes en saadan, hvis 

 Saltplanter HORNEMANN omtaler (**i). Overalt hvor der er en Salt- 

 kilde, synes der ogsaa at være Saltbundsplanter, nogle Arter 

 ved en, andre ved en anden (Krause har i alt Fald ikke kunnet 

 faa oplyst, at der er Saltsteder uden Saltplanter). 



Krause mener, at der var en Tid, da Steppeegnene i Tysk- 

 land vare dækkede af Saltsøer, og Saltstederne med deres Planter 

 skulde da være Relikter efter dem. Jeg ved ikke, at hans 

 Teori om „salzige Gefilde" er bleven bekræftet af Geologer. 

 Glacialteorien taler jo derimod. Efter min Opfattelse skyldes 

 denne Saltbundsvegetation i det indre Europa saavel som oppe 

 i Vildmosen. Indvandring i Spring fra Kysterne og for Tysk- 

 lands Vedkommende ogsaa fra Sydøsteuropas Stepper. 



Efter GANONG er der i New Brunswick i Nord -Amerika 

 nær Sussex salte Kilder med Salicornki Jierhacea, Spergularia 

 salina, Atriplex o. fl. „How did they come there? the nearest 

 sea coast is, in air line, at least twenty-one miles away with 

 high hill ranges between." Ban tror, at det er en Reliktflora. 

 En Saltkilde ved Sarpfoss har ogsaa Saltplanter; HOLMBOE tror 

 da ogsaa straks, at de ere Relikter. Je^ antager, at her som 

 saa ofte have i Tidens Løb de for en Lokalitet bedst passende 

 Planter ogsaa vidst at finde den og ere indvandrede*). 



Det gaar med Saltpletterne som med de varme Kilder; 

 ogsaa disse have deres ejendommelige Vegetation, hvad f. Eks. 

 M. Porsild (1902) og Ostenfeld (1899) omtaler for Grønlands 

 og Islands Vedkommende (MG., 2.3; BT., 22; se ogsaa War- 

 ming ^9). Den første fandt f. Eks. Gentiana aurea ved en varm 

 Kilde paa Disko, 8 Breddegrader nord for det nordligste kendte 

 Voksested, og OSTENFELD opregner ikke mindre end 6 Kar- 

 planter og 8 Mosser, som i Island kun ere kendte fra den varme 



*) At Strandplanter ofte kunne i]udes langt fra Stranden, se vi i vor egen 

 Flora ; Marehalm er funden ved Silkeborg, Flyndersø syd for Skive, Karup 

 By og flere Steder — mon Relikter? I Norge har Holmboe fundet 

 Marehalm og Silene maritima langt inde i Landet paa Steder, som Havet 

 ingen Sinde har dækket. („Naturen", 1899). 



