XXVII 



{bracteolæ). De i Regelen smaae, hindeagtige og skjællignende D. 

 hos Halvgræsarterne kaldes Dækskjæl. 



E. 



Elliptisk (ellipticus) er en Plantedeel med bueformet Omrids, omtrent 

 dobbelt saa langt som bredt, bredest j^aa Midten og spidst tilløbende 

 mod Grunden og Spidsen. 



Enbo (monoecus) ere Særkjønsplanter med Han- og Hunblomster paa 

 samme Plante. 



Endestillet (terminalis), et Organ, som afslutter en Axedeel. I Mod- 

 sætning hertil kaldes sidestillet (lateralis) ethvert Organ, der ud- 

 gaaer fra- Siderne af Axedele, og særligt uxelstillet (axillaris), naar 

 det udgaaer fra Bladvinkelen. Endestillede Blomster kunne stundom 

 faae Udseende af at være sidestillede, naar de bøie sig til Siden og 

 det støttende Blad derimod gaaer lige i Veiret ligesom en Fort- 

 sættelse af Axen, dette kaldes falsk sidestillet (f. Ex. Kolben hos 

 Acorus, Qvasten hos Juncus effusus o. s. v.). 



Ensidig (secundus) er den Stilling af Blomster eller Blade, naar disse, 

 selv om de udgaae fra flere Sider, dog alle ere vendte i een Ret- 

 ning (f. Ex. Blomsterne af Pyrola secunda, Epipactis atrorubens). 

 Det modsatte Forhold benævnes alsidig. 



Enskjennet (homogamus) kaldes første Orden i den 19de linnéiske 

 Klasse (de Kurvblomstrede), hvor Kurvene indeholde lutter Tvekjøns- 

 blomster. Er der derimod Tvekjønsblomster i Skiven, men 1 eller 

 flere Rækker Hunblomster i Randen af Kurven, kaldes denne for- 

 skjelliykjømiet (heterogamus). 



F. 



Falsk fjernervet (s. fjemervet). 



Falsk Frugt kaldes i Almindelighed enhver Frugt eller Frugtstand , i 

 hvilken en betydelig Deel er dannet, ikke af Frøgjemmet, men af 

 andre Plantedele, og særligt naar disse. Frugten ikke egenligt til- 

 hørende Dele ere stærkt og iøinefaldende udviklede, f. Ex. Hyben- 

 og Æblefrngter, hvor Underbægeret, Morbær, hvorBlomsterdækkei-ne 

 udvoxe og blive kjodfulde imod Modenheden. 



Falsk sidestillet (s. endestillet). 



Fane (vexillum;, det øverste, i Almindelighed større Blad i Ærte- 

 blomsternes Krone, som i Knopleiet bedækker de øvrige Kron- 

 blade. 



Fjerfliget (pinnatifidus) , et fjemervet Blad med Indsnit mellem Side- 

 nerverne, som naae over Halvveien af Afstanden mellem Randen og 

 Midtnerven. (Kaldes ogsaa halvfinnet.) 



Fjemervet (penninervius), et Blad, i hvilket en stærkere Nerve løber 

 pjialangs fia Bladets Grund til dets Spidse og deler Bladet i 2 

 Halvdele; fra denne Hoved- eller Midtnerve udgaae mindre og alm. 

 yderligere forgrenede (Side-) Nerver. Falsk Jjernervet (spurie p.) 

 kaldes Bladet, naar den større Nerve i Midten er dannet af flere 

 ugrenede Nerver, som ved Grunden ere forenede, men efterhaanden 

 bøie sig ud mod Bladranden (f. Ex. Galla). 



