XXVIII 



Fjersnitdeelt (pinnatisectus) er et fjernervet Blad med dybere Indsnit 

 end det fjerfligede, som naae indtil eller henimod Midtnerven. 



Filt (tomentum), hvoraf Benævnelsen _/iZ<e^ (tomentosus), en tæt, kort 

 og blød Beklædning af Plantedelene, som derved alm. faae en graa- 

 agtig Farve, idet den tætte Haarbeklæduing skjuler Overfladen af 

 vedkommende Plantedeel. 



Fingret eller fingerdeelt (digitatus), et haandnervet, sammensat Blad, hvis 

 Smaablade ndgaae fra eet Punkt til flere Sider (f. Ex. Kløver, Po- 

 tentilj. Kaldes ogsaa koblet og betegnes nøiere efter Antallet af 

 Smaablade, f. Ex. trekoblet, femkoblet o. s. v. 



Finnet (pinnatus), et fjernervet, sammensat Blad, hvis Smaablade nd- 

 gaae fra forskjellige Punkter af den fælles Bladstilk (Midtnerven). 

 Man skjelner mellem ligefinnet og uligefinnet, i første Tilfælde ender 

 Bladet med et Bladpar, i sidste med et umage Blad, og mellem modsat- 

 og afvexlende finnet, eftersom Smaabladene sidde parviis ligeoverfor 

 hinanden eller afvexle. 



Fladkravet (hypocrateriformis), en Krone med Kraven vandret ud- 

 staaende fra det i Regelen temmelig lange og valseformede Rør (f. Ex. 

 Primula grandiflora, Anchusa officinalis). 



Fleerbo (polygamus) kaldes Planter, som bære baade Han-, Hun- og 

 Tvekjønsblomster {f. Ex. Acer, Parietaria, Fraxinus). 



Fleerfoldig (Fleerfoldfrugt) , kaldes flere Frugter indenfor een Blomst, 

 som fra Begyndelsen af ere fuldstændigt adskilte i deres enkelte 

 Frugtblade (i. Ex. Alisma, Aconitum, Anemone, Geum). 



Fliget (laciniatus), et Blad med småle og temmelig dybe Indskjæringer 

 mellem Nerverne, de saakaldte Indsnit (incisuræ) ; Bladets tilbage- 

 blevne Partier omkring Nerverne kaldes Flige (laciniæ). 



Fnok (pappus), det oversædige Bæger med haar- eller fjerformet, 



• sjeldnere hindeagtig Krave (i. Ex. hos de Kurvblomstrede og Karte- 

 bollefamilien, s. p. 554 og 106). 



Fodnervet (pedinervius), Blad med en mindre, til begge Sider forgrenet 

 Nerve i Midten og en større, kun opadtil forgrenet Nerve paa hver 

 Side fra Grunden (f Ex. Petasites, Asarum, Helleborus). 



Forskjelliglij«nnet (s. Enshjønnet). 



Freniliggende (procumbens) eller nedliggende (decumbens), Stængler, som 

 i hele deres Længde ere iidstrakte langs Jordoverfladen , dog uden 

 at slaae Rødder (f Ex. Veronica hederæfolia, I'inaria Elatine). 



Fribladet (eleutherosepalus eller eleutheropetalus) kaldes Blomster- 

 dækket (Bæger eller Krone), naar dets Blade i deres hele Længde^ 

 ere indbyrdes adskilte. 



Frugt (fructus), den til Modenhed udviklede Frugtknude. Hertil hører 

 Frøgjemmet (perispermium), bestaaende af et forskjelligt Antal Frugt- 

 blade (carpella) og de deri indesluttede Frøe (semina) o: de ud- 

 viklede Æg, tilligemed Frøstolen eller Ægstolen (spermatophorum), 

 den Deel livorpaa Frøene ere befæstede. 



Frugtband (torus, receiitaculum) er Axedelen i den enkelte Blomst, fra 

 hvilken saavel Blomsterdække som Befrugtningsdele udgaae. Den 

 kan være kegleformigt forlænget, fladt udbredt eller huul o. s. v. — 

 Dersom Axedelen forlænges mellem 2 paa hinanden følgende af 

 Blomstens Bladkredse (f. Ex. mellem Støvdragerne og Støvveien hos 

 Silene, Capparis), kaldes denne forlængede Deel af Frugtbuuden 



