XXIX 



Frugtholder (gynophorum); dersom den øvre Deel af Frugtbiinden 

 er forlænget og bærer talrige Fleerfoldfrugter, kaldes den særligt 

 Frugtaxe (f. Ex. hos Myosurus, Batrachium sceleratum), og i en 

 Spaltefrugt bruges almindelig for den samme Axedeel Benævnelsen 

 Frugtstol (carpopliorum), f. Ex. hos Umbelliferæ, Geranium. 



Frugtblad (s. Frugt). 



Fruglbluinst (s. Hunblomst), 



Fruglhob ^sorus) s. p. 750. 



Frugtbolder (s. Frugthund). 



Frugtknude (germen, ovarium) er den nederste og alm. tykkeste Deel 

 af Stovveien, som senere udvikles til Frugt og indslutter Ægstolen 

 tilligemed Ægene. 



Frugtstand er en Samling af flere Frugter, hidrørende fra et tilsvarende 

 Antal Blomster, som have været samlede i en Blomsterstand (f. Ex. 

 Naaletræerues Kogler, Morbær). 



Frugtstol (s. Frugthund). 



Frjndset (fimbriatus). Randen eller Overfladen af et bladagtigt Organ, 

 naar samme er deelt i line Trævler (f. Ex. Kronen af Menyanthes 

 trifoliata, Lychnis Flos cuculi). 



Fr« (semen), det fuldt ndvikede og modne Æg, bestaaende af Frø- 

 skallen (Ægets Hinder) og Kjærnen, der enten bestaaer alene af 

 hivien (embryo) eller tillige af en Frøhvide (albumen), som dannes 

 nnder Frøets Udvikling enten indenfor Kimsækken (Endosperm) eller 

 udenfor samme (Perisperm). 



JPrablad eller Kimblad (Cotyledon), den xmge Plantes første Blade, som 

 allerede ere tilstede i det udviklede Frø (før Spiringen), hvor de 

 udgjøre en betydelig Deel af Kimen. F. er enten udeelt (hos En- 

 frøbladplanterne), sjeldnere flere (maaskee rettest 2 til Grunden 

 deelte) F., s. f. Ex. hos Gran, Fyr og Lærke). 



Frøgjeiuine (s. Frugt). 



Frehale (cauda) kaldes den vedblivende og tilvoxende Griffel hos 

 Pulsatilla, Clematis, Geum o. fl. 



Frabud eller Frekappe (arillus) er et fra Frøstrængens Udvidelse eller 

 særegne Udvikling hidrørende Legeme, som omgiver en større eller 

 mindre Deel af Skallens Overflade hos flere Frøe (f. Ex. Corydalis, 

 Polygala, Euonymus). 



Frehyide (albumen), s. Frø. Den kan være melet, kjødfuld, hornagtig 

 o. s. V., og i Forhold til Kimen ligger den enten udt-nom (periferisk 

 F.), ved Siden af (sideliggende F.) eller indenfor Kimen (cen- 

 tral F.). 



Frestbl (s. Frugt). 



Frould (desma), en uldagtig eller haarformet Udvidelse af Frøstrængen 



(f Ex. hos Salix, Epilobium). 

 Fuldstændig kaldes en Blomst, i hvilken alle de 4 Bladkredse (Bæger 



og Kronblade, Støv- og Frugtblade) ere tilstede. 



G. 



Gabende (ringens), en læbedannet Krone, hvis 2 Læber ere fjernede 

 fra hinanden saaledcs, at Svælget kommer tilsyne. 



