XXX 



Gane (palatum) kaldes en opadvendt Fold paa flere Maskeblomstredes 

 Underlæbe, som tillukker Kronens Svælg (f. Ex, Linaria, Antirrhinum). 



GjenneinYojet Blad (eg. gjennemvoxende Stængel, caulis perfoliatus), et 

 siddende, skjoldformet Blad, som til alle Sider omgiver Stængelen, 

 der ligesom er voxet igjennem Bladpladen i sammes Midtpunkt 

 (f. Ex. Bupleurum rotundifolium). 



Glat (glaber) er en Plantedeel, som mangler enhver Slags Haar- 

 beklædning. 



Gnavet (erosus) kaldes Bladranden, naar denne er aldeles uregelmæs- 

 sigt indskaaren, omtrent som om den var- af bidt af Dyrenes Tænder. 



Gold Blomst (flos neuter) eller kjensløs er en Blomst, indenfor hvis 

 Blomsterdække der ikke findes Støvdragere eller Støvveie (f. Ex. 

 Randblomsterne af Centaurea, Viburnum Opulus). 



Green (ramus) kaldes i Almindelighed enhver Forgrening af Axen 

 (Stængel eller Rod); hyppigt forstaaes herved Stængelens Grene, 

 som i Regelen fremgaae ved Udvikling af Knopper i Bladhjøruerne. 

 Man skjelner mellem Hovedgrene (r. primarii) , secundære Grene 

 (r. secundarii ell. ramuli) o. s. v. 



Griffel (stylus) , Støweiens mellemste Deel , mellem Arret og Frugt- 

 knuden; den er oftest tynd og valseformet, med een eller flere 

 Huulheder eller Gange (Griffelcanal) i det Indre. Er G. nedentil 

 stærkt opsvulmet ovenfor Frugtknuden, kaldes denne tykkere, stundom 

 vedl)livende Deel Grrff'elfod (stylopodium) , f. Ex. hos flere Skjærm- 

 planter. 



Griffelstotte (androstylium) s. p. 632. 



Grubet (favosus, faveolatus), med afvexlende Ophøininger og Fordyb- 

 ninger ved Siden af hverandre (f. Ex. Blomsterleiet hos flere Kurv- 

 blomstrede, Frøstolen hos Anagallis, Frugterne hos Teucrium). 



Grundnervet (basinervius) er Bladet, naar flere grenede Nerver udgaae 

 fra Grunden af Pladen og danne Buer indtil de alle løbe sammen 

 mod Spidsen (f. Ex Erythræa, Plantago major og media). 



Græsfrugt (seminium) , en nødagtig Frugt med tyndt og hindeagtigt 

 Frøgjemme, som er nøie sammenvoxet med Frøets Skal (f. Ex. 

 Gramineæ). Denne Frugtform er i Regelen fri, men hos enkelte 

 Græssla^gter er Frugten yderligere sammenvoxet med Inderavnerne 

 (f. Ex. Hordeum). 



H. 



flaandnervet (palminervius) , et Blad med flere lige stærke, grenede 

 Nerver udgaaende fra Bladpladens Grnnd (som hyppigt er opsvulmet 

 til en Knude) og derfra ikke sammenløbende mod Spidsen, men 

 udbredende sig til forskjelhge Sider ud imod Bladranden (f. Ex. 

 Malva, Acer, Ribes). 



flaandlappet, haandfliget, haandsnitdeelt ere haandnervede Blade med 

 forskjellig Dybde af Indskjæring mellem Nerverne (s. fjerfliget 

 o. s. V.). 



fiaaret (pilosus) er enhver Plantedeel, som er beklædt med Haar (pili) 

 o: Celler eller Cellerækker, som rage udover Overhuden. 



Haarforniet (capillaceus) kaldes meget fine og slappe Bladflige (f. Ex. 

 af Batrachium heterophyllum og trichophyllum). 



