XXXI 



Hageberste (glochis) kaldes stive Haar, som i Spidsen ere tilbagrebøiede 

 ellor foi-synede med 2 eller flere Hager eller Kroge (f Ex. Bægeret 

 af Myosotis, Frugterne at' Galium Aparine, Cynoglossum officinale). 



Halvbusk (sufFrntex), en træagtig Væxt, hvis Stængler kun hæve sig 

 gauske lidet over Jordoverfladen (f. Ex. Thymus, Calluua, Helian- 

 themum). 



HalvHnnet (s. fjerfliget). 



Balvkrands (semiverticillus) kaldes Blomsterstanden hos mange Græs- 

 arter, hvor flere Topgrene eller Smaaax ere stillede i Krandsform 

 paa den ene, men mangle paa den anden Side af Blomsteraxen. 

 Oftest udgaae disse H. .afvexlende i 2 eller 3 forskjellige Retninger, 

 saa at den samlede Blomsterstand bliver en alsidig og ikke en en- 

 sidig Top. 



Hahoiurattende (s. Omfattende . 



Halvskjæriu (corymbus), en klaseformet Blomsterstand, hvis nedre Blom- 

 sterstilke eller Grene naae omtrent ligesaa høit som de øvre, saa 

 at alle Blomsterne, skjøndt de udgaae fra forskjellige Punkter af 

 Stængelen, ligge i en Flade foroven (f. Ex. Acer platanoides, Prunus 

 Cfrasus, de Korsblomsti'ede før Afblomstringen). 



flanbloiust eller Støvblomst (flos masculus), en Særkjønsblomst, som 

 indeholder Støvdragere, men ingen (eller kun ufuldstændige og 

 golde) Støvveie. Betegnes med Mærket d". 



Hase er et bladagtigt fliget Dækblad, som omgiver Hasselens og 

 Avnbøgens Hunblomst og tilvox'er med Frugtens Udvikling, saa at 

 den skjuler den største Deel af eller hele Nødden. 



Heelfrugt (holocarpium), en Frugt, som er fremgaaet af en enlig Frugt- 

 knude i en Blomst og ved Modenheden enten forbliver lukket eller 

 aabiier sig i Klapper, der tydeligt udgjøre Dele af et Hele (jvf. 

 Spaltefrugt og Fieer folclfrugt). 



Heelrandet (integerrimnsj er et Blad, hvis Rand er aldeles uden Ind- 

 skjæriug (f. Ex. Syringa, Græsarter og de fleste Enfrøbladplanter). 

 Heelt (integer) kaldes Bladet, naar det er uden dybe Indskjæringer, 

 selv om Bladranden er deelt i svage Tænder ell. desl. 



Hindefrugt (utriculus), en nødlignende, en- eller faafrøet, men kapsel- 

 agtig-opspriugende Frugt med tyndt, oftest hindeagtigt Frøgjemme 

 (f. Ex. Amarantus, Smaafrugterne af Geranium). 



fljeliii (galea) kaldes (paa Grund af Formen) hos_Aconitum det større, 

 umage, hætteforniigt hvælvede og tarvede Bægerblad, hos Gjøge- 

 blomsterne do 5 Perigonblade (i Modsætning til Læben) , som bøie 

 sig sammen med deres Spidser i Hjelm- eller Hætteform. 



fljertefoniiet (cordatus) kaldes Bladpladen, naar den ved Grunden er 

 bred og afrundet med et Indsnit for Bladstilken eller Tilhæftniugs- 

 punktet og et rundagtigt Øre paa hver Side af dette, samt derpaa 

 jævnt afsmalnende henimod Spidsen (f. Ex. Tilia, Viola silvatica). 



Hjulforiuet (rotatus) er et sammensat skjoldformet Blad, hvis Smaa- 

 biade udgaae fra et Midtpunkt til alle Sider (f. Ex. Æsculus, Lu- 

 pinus;; hj. Krone en sambladet Krone med meget kort Rør og vandret 

 udstaaeude Krave (f. Ex. B.orrago, Myosotis, Solanum). 



floniiiiiggjeiuiiie (neetarium) , Udsondrings- eller Opbevaringsstedet for 

 den søde, honningagtige Vædske, som mange Blomster indeholde; 

 de findes oftest ved Grunden af Kronbladene og fremtræde under 



