XXXI II 



Kileformet (cuneatus), et Blad med smal og langagtig Plade, som fra 

 en smal Basis jævnt udvides foroven og i Spidsen er afstumpet 

 (t. Ex. hos Euphorbia helioscopia). 



Kim (embryo) s. Frø. 



Kirtelbaaret (glandulosus), beklædt med Kirtelhaar o: Haar med en 

 kugleformet Udvidelse i Spidsen, af hvilken der ofte udsondres en 

 klæhi-ig Vædske (f. Ex. Rosa rubiginosa, Rubus glandulosus og 

 Eadula, Sonchus arvensis). 



Kjærneæble (s. Æblefrugt). 



Kjel (carina) benævnes de 2 nedre Blade af Ærte-Kronen, som have 

 adskilte Negle, men hvis Plader ei^ sammenvoxne saaledes, at de 

 danne et baadformet, udadtil ofte skarp kjølet Legeme, der om- 

 slutter Befrugtningsdelene. 



Kjoiformet (cavinatus) ere Bladene f. Ex. hos flere Græs- og Halvgræs- 

 arter, hvor de 2 Sider af Bladpladen danne en Vinkel og Midt- 

 nerven en skarpt fremspringende Kant. 



Kjensløs Blomst (s. gold). 



Klase (racemus), en Blomsterstand med forlænget Blomsteraxe og stil- 

 kede Blomster, som udvikles i Ordenen traneden opefter. Den 

 fælles Blomsterstilk, som bærer Klasen, kaldes Klasestilk (f. Ex. 

 Prunus Padus, Veronica Chamædrys og Beccabiingal. 



filattrende (scandens) kaldes en Plante, som ikke ved Stængelens egen 

 Slyngkraft, men ved egne Redskaber (Slyngtraade eller Hæfterødder) 

 fasthæftes til fremmede Gjenstande og derved holdes opreist. 



Klokkeforiuet (campanulatus), et Blomsterdække (Bæger eller Krone, 

 som er indsnøret paa Midten og udvidet saavel nedenfor Midten 

 som foroven imod Kraven (f. Ex. Campanula, Atropa, Vaccinium 

 Vitis idæa). *' 



Knapbaand eller Støvknapbaand (connectivum) s. Støvdrager. 



Knippe (fasciculus) , en qvastformet Blomsterstand med korte Grene 

 eller Blomsterstilke, hvorved Blomsterne blive tæt sammenhobede 

 (f. Ex. Dianthus Armeria og barbatus, Juncus etfusus). Knippestillede 

 (fasciculatij kaldes de tæt sammentrængte Blade paa en Dværggreen 

 (s. d. A.). 



KdoI (tuber), en underjordisk, opsvulmet, ofte kjødfuld Stængeideel, 

 som indeholder en eller flere Knopper (f. Ex. Orchis, Solauum tu- 

 berosum, Scirpus maritimus). 



Knop (gemma) er den sammentrængte og endnu uudviklede Begyndelse 

 til en Axedeel med tilhørende Blade, i hvilken Bladene ligge sammen- 

 foldede paa forskjellig Maade omkring den forkortede Axe. K. i 

 Stængelens eller Grenenes Spidse kaldes Endeknop, hvorimod de 

 øvrige K. (Sideknopper) i Regelen fremkomme i Bladhjørnerne, 

 sjeldnere paa tilfældige Steder udenfor disse. 



Knopskjæl (perulæ) benævnes de skjæltormede, hinde- eller læderagtige 

 Bladskeder uden Plade, som omgive Knoppen og beskytte den om 

 Vinteren, men falde af ved Løvspringet. 



Knudret (nodosus, tuberculatus) er en Plantedeel, som er ujævn af 

 større eller mindre Knuder eller Vorter. 



Knæbeiet (geniculatus) kaldes en Stængeideel, som paa et eller flere 

 Steder (ved Ledene) er bøiet saaledes, at det ene Ledst^'kke danner 

 en Vinkel med det næstfølgende (f. Ex. Alopecurus geniculatus). 



Hiianilb. i den dnnske Fli;ru. (c) 



