XXXVII 



o. 



Ollekanaler (vittæ) kaldes de rørformede Gange indenfor Frøgjemmet 

 hos de fleste Skjænnplanters Skalfrugter, i hvilke der indeholdes 

 en ætherisk Olie. De ere regelmæssigt ordnede og i et bestemt 

 Antal for hver Slægt eller Art, deels paa Skalfrugternes Bugflade, 

 deeis paa Ryggen mellem Ribberne. 



Ouifattende (amplectens) kaldes et siddende Blad med 2 Lapper eller 

 Ører ved Grunden, hvormed det omgiver hele Stængelen (f. Ex. 

 Brassica campestris, Turritis glabra). Hulvomf attende (semiamplec- 

 tens), naar Bladets Ører kun omfatte Stængdlens halve Deel (f. Ex. 

 Crepis tectorum, Hieracium boreale). 



Oiukringsædig (perigynus) er en Blomst, naar Kurvblade og Støvdragere 

 ere forneden sammenvoxne med Bægeret, som hæver sig op og 

 danner et Kør udenom den frie, men i Bægerrørets Huulhed ind- 

 sænkte Frugtknude (f. Ex. Prunus, Lythrum). 



Omvendt hjerteformet (obcordatus) er et ved Grunden spidst, foroven efter- 

 haandeu bredere og i Spidsen i 2 afrundede Lapper deelt Blad (f. Ex. 

 Smaabladene af Vicia sativa, Oxalis acetosella). 



Omvendt ægformet (obovatus), en Plantedeel, som fra en smalere og 

 spids Basis jævnt udvides imod den budte eller afrundede Spidse 

 (f. Ex. Bladene af Samolus Valerandi, Skulperne af Isatis tinctoria). 



Opret (erectus) er en Stængel, som fra Grunden af har en lodret Væxt 

 (i Modsætning til den slyngende eller nedliggende Stængel). 



Opstigende (adscendens) kaldes Stængelen, naar den fra Begyndelsen 

 er svag og nedliggende, men tfterhaanden hæver sig bueformigt i 

 Veiret (f. Ex. Thymus Chamædrys, Juncus lamprocarpus). 



Oval (ovalis), et bladagtigt Organ, som er omtrent dobbelt saa langt 

 som bredt, budt eller afrundet ved Grunden og i Spidsen, og hvis 

 Sider ei-e begrændsede af Buer (f. Ex. Pyrus communis, Coto- 

 neaster). 



Overlæbe (labium superius) s. tolæbet. 



Oversædig Blomst (flos superus, epigynus) er ved Bægerrørets Sammen- 

 voxniug med Frugtknuden hævet op over Frugten, saaledes at 

 Bægerflige, Kronblade og Støvdragere synes at udgaae fra Frugtens 

 Spidse (f. Ex. Iris, Umbelliferæ, Pyrus). 



P. 



Parallelnervet (=^ retnervet). 



Penselformet (penicillatus), en Plantedeel med mange Haar udgaaende 

 fra eet Punkt (f. Ex. Arrene hos Rumex og mange Græsarter). 



Perigonblade (s. Blomsterdæhké). 



Perigynium, et sambladet, flaskeformet Blomsterdække, som løst om- 

 slutter Frugtknuden og Nødden hos Carex, s. p. 67L 



Piilformet (sagittatus) kaldes et Blad med 2 spidse Ører ved Grunden, 

 som danne en spids Vinkel med Bladstilken, en stump Vinkel med 

 Midtnerven (f. Ex. Sagittaria, Rumex Acetosa). Halvt piilformede 

 ere Axelbladene hos fiere Vicia- og Salix-Arter, idet det indadvendte 

 Øre mangler og saaledes kun begge Axelbladene i Forening frem- 

 bringe Piilformen. 



Plade (s. Bladplade). 



