XXXVIIl 



Pælerod eller pæleformet Bod er en saadan, hvor Rodens Hovedaxe 

 uafbrudt vedbliver at fortsættes stærkere end Grenene, der udgaae 

 fra samme. 



Q 



Qrast (cyma), en Blomsterstand med begrændset (midtpunktflyende) 

 Udvikling af Blomsterne, saaledes at den midterste eller i Hoved- 

 axens Spidse stillede Blomst udvikles først og derpaa de i Spidsen 

 af Hovedgrenene o. s. fr. Q. er oftest flad foroven, hyppigst deelt 

 i 2, stundom i flere Grene, den er regelmæssig hos Erythræa, Hy- 

 pericum, Cerastium o. fl., ensidig hos de Rubladedes Familie, hvor 

 bestandig kun den ene Green kommer til Udvikling, og Blomster- 

 standen derved faaer Lighed med en ensidig, forneden gaffeldeelt 

 Klase eller Ax. 



R. 



Rakle (amentum), en axformet Blomsterstand med Særkjønsblomster 

 (Han- eller Hunrakler) og alm. et meget ufuldstændigt Blomster- 

 dække eller nogne Blomster, som derimod beskyttes af skjælformede 

 Dækblade {EaJdeskjæl). R. er enten e7ibo (Birk, Æl, Avnbøg) eller 

 tvebo (Pors, Piil, Poppel), og nogle Planter have kun Hanblomsterne 

 ordnede i Rakler, medens Hunblomsterne ere stillede i en anden 

 Blomsterstand (f Ex. Corylus, Juglans). 



Randblomst (s. p. 554). 



Randkrone. Kronen af Randblomsterne er ofte af forskjellig Form fra 

 Skiveblomsternes , f. Ex. de udstraalende tungeformede Kroner hos 

 Åster, Chrysanthemum o. fl., hvis Skivekroner ere regelmæssig rør- 

 formede. 



Randhaaret (ciliatus) er et fladt (alm. bladagtigt) Organ, naar samme 

 i Randen er forsynet med Haar, medens den øvrige Flade enten er 

 glat eller svagere haaret. 



Ranke (sarmentum), ovei-jordiske Sidegrene fra Rodstokken af Fra- 

 garia, Potentilla reptans o. fl. , som ved Ledene ere bladbærende 

 og rodslaaende, men forøvrigt bladløse. 



Regelmæssig eller regelret (regularis) kaldes et Blomsterdække (Bæger 

 eller Krone), hvis enkelte Dele ere lige i Form og Størrelse, lige- 

 som ogsaa Mellemrummene mellem Bladene eller Fligene ére lige- 

 store. Ere Delene derimod ulige i Form eller Størrelse, kaldes 

 Blomsten uregelmæssig (irregiilaris). 



Retneryet (rectinervius) er et Blad med flere ugrenede Nerver, som 

 løbe i en ret Linie og oftest parallelt fra Grunden til Spidsen (f Ex. 

 hos de fleste Græsarter), 



Ribbe (costa) kaldes en fremspringende Linie, oftest hidrørende fra 

 Nerver eller sammenstødende Bladrande langs nedad en af sammen- 

 voxne Blade dannet Plantedeel , f. Ex. Bæger, Frugt o. s. v. Paa 

 Skjærmplaiiternes undersædige (med Bægerrøret sammenvoxne) Frug- 

 ter findes hos hver Slægt et bestemt Antal R. , og man sk jelner 

 mellem JBovedribbeme (alm. 5, dannede af Nerverne) og Biribbeme 

 (alm. 4, dannede af de nedløbende og sammenvoxne Bladrande. 



Riflet (tesselatus) er en Plantedeel, som er forsynet med fremspringende 

 Linier eller Længdeujævnheder, som i forskjellige Retninger krydse 

 hverandre. 



