XL 



Rerforiuet (tubnlosus) kaldes Blomsterdækket, naar Røret jævnt og 

 uden kjendelig' Indsnøring- gaaer over i den alm. oprette eller kun 

 lidet udstaaende Krave (f. Ex. Primula officinalis, Skivekronerne hos 

 flere Kurvblomstrede). 



S. 



Saftplet (gynizus), Arret hos Orchideæ i Form af en Plet eller For- 

 dybning, som er uden Overhud og afsondrer en Vædske (f. Ex. stort 

 hos Platanthera o. fl.). 



Sanibladet (gamopetalus eller -sepalus) kaldes Krone eller Bæger, naar 

 deres Blade forneden ere sammenhængende og danne et Rør. ' 



Saiuiuensat Blad (folium compositum) er et Blad, bestnaende af flere 

 Sniaablade , som ere tilleddede til en fælles Bladstilk , fra hvilkea 

 de løsnes og affalde naar Bladet visner. Smaabladene ere ofte 

 forsynede med en særlig Smaabladstilk, deres Ordning paa den 

 fælles Bladstilk er forskjellig (s. fingret, finnet og hjuldannet). 

 Dobbelt sammensat er Bladet, naar Smaabladene atter ere sammen- 

 satte (f. Ex. dobbelt finnede Blade hoé Acacia lophantha). 



Saugtakket (serratus) er Bladranden, naar de korte og ikke dybe Ind- 

 snit i samme ere spidse og de af Indsnittene begrændsede Takker 

 ligeledes spidse og vende opad mod Bladets Spidse. 



Seglfuriuet (falcatus), jævnt bøiet i en halvmaaneformet Bue (f. Ex. 

 Dækbladene af Caliitriche hamulata, Bællerne af Medicago falcata). 



Siddende eller stilkløs (sessilis) kaldes Bladene naar Bladstilken, og 

 Blomsterne naar Blomsterstilken mangler. 



Sideliggende kaldes Knopleiet, naar Bladenes Rande i Knoppen støde 

 sammen uden at dække hinanden, og Kimen, naar denne i For- 

 hold til Frøhviden er saaledes beliggende, at de indtage en Plads 

 ved Siden af hinanden. 



Sidestillet (lateralis) s. endestillet. 



Silkehaaret (sericeus), beklædt med bløde, korte og tiltrykte Haar, 

 som give vedkommende Plantedeel en silkeagtig Glands. 



Skaal (cupnla) er den for en Deel af Rakletræerne eiendommelige 

 Dækbladform, hvor en eller flere Nødfrugter ere enten ved Grunden 

 eller heelt omgivne af en kopformet eller kapsellignende Udvidelse 

 af Blomsterstilken, der bærer et større Antal skjælformede Dæk- 

 blade (f. Ex. Quercus, Fagus, Castanea). 



Skaft (seapus), en Blomsterstæ.ngel uden Grene og oftest uden eller 

 med ufuldkomne Blade (f. Ex. Taraxacum officinale , Narcissus,. 

 AUium). 



Skal (testa), Ægets Hinder, som ved Frøets Modenhed danne en tæt 

 og fast, ofte haard Beklædning omkring Kjærnen. 



Skalfrugt (achæuium), en undersædig, nødagtig Frugt, som er beklædt 

 med Bægerrøret og ofte bærer en vedblivende Bægerkrave foroven. 



Skede (vagina). Bladets nederste, ofte stærkt udvidede Deel, som 

 sjeldnere er fladt udbredt, men hyppigere omgiver Stængelen enten 

 heelt eller tildeels (f. P^x. Græsarter, Halvgræs og Skjærmplauter). 



Skedehinde (ligula), et hindeagtigt Legeme mellem Skeden og Pladen 

 af Græsarternes og Halvgræsarternes Blade; dens Form, Længde og. 

 Retning er meget forskjellig og ofte af Betydning for Arternes Be- 

 stemmelse, ft 



