XLI 



Skilleræg (dissepimentum) , en Flade, som begrændser o^ adskiller til 

 hinanden stødende Naborum, f. Ex. i Rodstokken af Cicuta virosa, 

 Bladene af Juncus lamprocarpns. Særligt betegnes derved de Flader, 

 som i Frugter med 2 eller flere Rum adskille disse indbyrdes. 

 Sk. kunne være fuldstændige eller ufuldstændige (det sidste f. Ex. 

 hos Pnpaver). 



Skillevjegbrydende (septifragus) kaldes Opspringningen af flere kapsel- 

 agtige Frugter, hvor Klapperne (o : Frugtbladene) ved Modningen 

 løsne sig fra den vedblivende Skillevæg (f. Ex. .hos Korsblomsterne). 



Sklllevægdeleiide (septicidus) er den Opspringningsmaade, hvorved Frugt- 

 bladene ved Modningen adskille sig i deres naturlige Sammen- 

 føiningslinie, idet de af 2 Nabofrugtlilades Sammenvoxning opstaacde 

 Skillevægge halveres (f. Ex. Digitalis). 



> s. p. 564. 

 Skivekrone y 



Skjoldformet (peltatus) er et Blad, hvis Stilk er tilhæftet indenfor 

 Randen, alm. henimod Midten af Pladen, hvorved dennes Omrids 

 som oftest bliver kredsrundt (f. Ex. Hydrocotyle vulgaris, Tropæolum 

 majusj. 



Skjæghaaret (barbatus) kaldes et Organ, som er beklædt med knippe- 

 formigt fra eet enkelt Punkt udgaaeude Haar (f. Ex. Støvknapperne 

 af Odontites, Griffelen af Vicia). 



Skjæl (squama): 1, Overhuddannelser, som beklæde Planten og nær- 

 me.st ere at ansee tor omdannede Haar (f. Ex. hos Hippophae rham- 

 noides, flere Brægner) ; 2, skedeformede Blade uden Plade og oftest 

 af en ikke grøn Farve (f. Ex. hos Asparagus, Orobanche); 3, Dæk- 

 bladene hos Carex, Rakletræer o. s. v. 



Skjærui (umbella), en -forkortet Blomsterstand med stilkede Blomster, 

 som udgaae fra eet Punkt og alm. naae lige høit. S. kan være 

 enkelt eller sammensat, i sidste Tilfælde kaldes de secundære lige- 

 ledes skjærmformede Blomsterstande Smaaskjcerme (f. Ex. hos Um- 

 belliferæ). 



Skulpe (siliqua), en kapselagtig Frugt med 2 Rum, adskilte ved en 

 hindeagtig Skillevæg, som tilligemed de vægstillede Frøstole bliver 

 staaende tilbage naar Klapperne (Frugtbladene) ved Modningen ad- 

 skille sig franeden paalangs og falde af. Smaashulpe (silicula) er 

 '' en Form af S. med omtrent lige stor Længde og Brede , hos Stor- 

 shulpen er Længden meget større end Breden. LedsJculpen aabner 

 sig ikke paalangs, men der dannes i denne Indsnøringer paatværs 

 mellem de enkelte Frøe (f. Ex. Raphanus Raphanistrum). 



Skulpeformet (siliquæformis) kaldes Kapselen hos Chehdonium, som op- 

 springer paa samme Maade som Skulpen, men mangler Skillevæg 

 og som Følge deraf er enrummet. 



Slyngende (volubiHs), en Stængel, som snoer sig omkring fremmede 

 (jjenstande og derved holder sig opreist uden særlige Redskaber 

 (s. Klattrende), men ved Stængelens egen Spiralkraft, enten tilhøire 

 (f. Ex. Humulus) eller tilvenstre (f. Ex. Phaseolus). 



Slyngtraad (cirrhus), et spiralformig snoet Hæfteredskab, som tjener 

 til at holde de klattrende Planter fast ved fremmede Gjenstande, 

 Ifølge dens forskjellige Plads paa Planten kan Slyngtraaden snart 

 udledes af en omdannet Green eller Blomsterstilk, snart af et Blad 

 eller Axelblade (Vitis, Vicia, Bryonia). 



