XLIII 



enten danner en ligefrem Fortsættelse af Avnens Spidse (Byg) eller 

 træder ud nedenfor Spidsen, fra Midten eller fra Grunden (Bromus, 

 Åvena). Stakbærende (aristatus) kaldes en med Stak forsynet Plante- 

 deel, staklos (muticus) en Plantedeel som mangler S. 



Steeiifrugt (drupa), en oftest enfrøet, uopspringende Frugt med tynd 

 Overhud, kjodfuldt og saftigt Mellemlag, hvis indre Parti er haardt 

 og træagtigt (Stenen). S. er enkelt hos Prunus, Juglans, sammen- 

 sat (fleerfoldig) hos Rubus. 



Steenbær (pyrenium) kaldes Frugten hos Ilex o. fl., den er forskjellig 

 fra Steenfrugten derved, at den har flere Frøe og flere Kum med 

 haarde, ofte træagtige Skillevægge. 



Steeuæble (s. Æblefrugt). 



Stivhilaret (hispidus) kaldes Plantedelenes Beklædning, naar Haarene 

 ere stive og udstaaende. 



Stjernehaar kaldes Haar, som fra Grunden af ere forgrenede, med 

 Grenene straaleformigt udgaaende til forskjellige Sider og alm. til- 

 trykte til den Plantedeel, de beklæde (f. Ex. Bladene af Potentilla 

 incana, Malva Alcea). 



Storskjænu s. Skjærm. 



Straa (culmus) , Græsarternes Stængel, som har forlængede, indvendig 

 hule Ledstykker, adskilte fra hinanden ved opsvulmede Led og 

 med spredte, omskedende Blade. 



Straaleblouister kaldes de Kurvblomstredes Randblomster, naar disse 

 have tungeformede Kroner, medens do indre (Skiveblomsterne) ere 

 rørformede (Blomsterkurven kaldes i dette Tilfælde udstraalende). 



Stængel (caulis). Plantens opadvoxende Axedeel, som bærer Knopper, 

 Blade og Blomster. 



Stængelblade (s. Eodblade). 



Stav eller Blomsterstøv (s. Støvdrager), 



Stofbloiust (s. Ha7ihlomst). 



St«vdrager (stamen) , det mandlige Befrugtningsorgan i Blomsten , be- 

 staaende a{ Støvtraaden (filamentum) den nedre, smalere, ofte traad- 

 formede Deel, Støvknappen (anthera), den øvre, bredere Deel, oftest 

 bestaaende af 2 Rum, som ved Bestøvningen aabne sig, og Støv- 

 knapbaandet (eonnectivum), en Fortsættelse af Støvtraaden igjeimem 

 Støvknappen, hvis Rum det adskiller. I det Indre af Rummene 

 indeholdes Blomsterstovet (pollen), fine Korn af forskjellig Form, 

 bestaaende af en enkelt Celle omgivet af 2 Hinder. 



Stevholder (retiuaculum) er en klæbrig Kirtel ved Gnmden af Støv- 

 masserne hos Orchideæ og Asclepiadeæ; ved denne fastklæbes 

 Støvmasserne til Griffelstøtten. 



Støvknap (s. Støvd/rager). 



Stovuiasse (pollinium) kaldes Støvet hos enkelte Familier (Gjøge- 

 blomster og Svalerodsfamilien), naar dets enkelte Kom ikke ligge 

 frie og indbyrdes adskilte, men ved et klæbrigt Stof ere forenede 

 til en sammenhængende, kornet eller voxagtig Masse. 



St«vtraad (s. Støvdrager). 



Stevvei (pistillum) , Blomstens qvindelige Befrugtningsorgan, dannet af 

 et eller flere Frugtblade og bestaaende af Frugtknude, Griffel og 

 Ar (s. d. A.). 



