XLIV 



Svælg (faux) er det Sted i det Indre af et sambladet Blomsterdække, 

 hvor Rør og Krave støde sammen. 



Srælgkrands (coronula), en i Svælget befæstet krandsformet Bikrone 

 (f. Ex. lios Narcissus). 



Syærdforiiiet (ensiformis) er et overalt ligebredt (kun foroven .spidst 

 udløbende) Blad, der ikke, som Græsbladene, vender Fladerne op- 

 og nedad, men tilhøire og tilvenstre for Axen, som det omfatter 

 med en tveægget skedeformet Basis. Imod Spidsen er det stundom 

 bøiet i Sabelform (f Ex. Iris, Narthecium). 



Sveb (involucrum) kaldes en Samling af krandsstillede Dækblade 

 (Svøbblade), som omgive en sammentrængt Blomsterstand (Skjærm 

 eller Hoved, f. Ex. hos Primula, Jasione). Er Blomsterstanden 

 sammensat, kaldes de ved Grunden af dens første Forgrening 

 stillede Svøbblade Storsvøb, de ved Grunden af Smaablomsterstandene 

 stillede Smaasvøb (involucellum) f. Ex. hos Skjærmplanterne. 



Sjlfonnet (subulatus) er et Blad, som er stivt og temmelig kort, be- 

 grændset af 2 rette Linier og fra en bredere Basis jævnt udløbende 

 i en Spids (f. Ex. Juniperus). 



Særkjennet (diclinis) er en Blomst, hvis Befrugtningsorganer (Støv- 

 dragere og Støvveie) ikke ere samlede indenfor eet Blomsterdække, 

 men ere fordeelte i forskjeilige Blomster, enten paa een eller to 

 Planter (s. J^ibo og Tvebo). 



Sain (sutura) kaldes fremspringende Linier paa Overfladen af Frugt- 

 knuden eller den modne Frugt, de gaae hyppigst paalangs og ere 

 da enten opstaaede af Frugtbladenes Midtnerve (Rygsøm) , af deres 

 sammenstødende Rande {Bugsøm) eller af 2 til hinanden stødende 

 Frugtblades Adskillelseslinie (Vægsøm). 



Tandet (dentatus) er et bladagtigt Organ med korte og brede Ind- 

 skjæringer i Randen, hvorimod de mellem Indskjæringerne frem- 

 ragende Stykker ere spidse (f Ex. Bladene af Tussilago). 



Tilbagerullet (revolutus) kaldes et Blad (i Modsætning til indrullet), 

 naar den Bue, som Bladets Rande danne med dets Midtlinie, vender 

 Huulheden bort fra Plantens Axe (f. Ex. Bladene af Vaccinium 

 Oxycoccos, Carex stricta). 



Tilhængsei (appendix) kaldes Udvidelser af forskjellig Form udenfor 

 en Plantedeels normale Omkreds (f Ex. Sporen hos Orchis, Viola, 

 Skjæl i Kronrøret af Symphytum, Lapper ved Grunden af Bæger- 

 bladene eller Bægerfligene hos Viola og Camjianula). 



Tilspidset (acuminatus) benævnes et Organ, som foroven udløber i en 

 spids Vinkel med forlængede Sider, og som alm. er pludselig ud- 

 draget udover Organets Flade (f. Ex. Bladene af Salix cuspidata, 

 Fagopyrum tataricum). 



Tolæbet (bilabius, labiatus) kaldes en særegen Form af det uregel- 

 mæssige Blomsterdække (Bæger eller Krone), hvis Blade eller Fli^,e 

 ere vendte i 2 hinanden modsatte Retninger, det ene opad {Ove- 

 læben), det andet nedad {Underlæben). Bruges fortrinsviis om 

 Størstedelen af Planterne i Linnés 14de Classe (Læbe- og Maske- 

 blomstrede). Den tolæbede Krone har alm. en tvedeelt Overlæbe, 



