Veronica. II, 1. 13 



Stængelen opstigende ; Bladene modsatte, æg-lancetformede, 

 elliptiske eller ovale, rundtakkede eller saiigtakkede, i Spidsen 

 og ved Grunden heelrandede; Blomsterstanden tætblomstret, ax- 

 formet (Blomsterstilkene utydelige)-, Dælcbladene lancet-sylformede, 

 længere end de indbyrdes omtrent ligestore Bægerflige ; Støv- 

 dragerne længere end Kronen; Kapselen rundagtig, udrandet, 

 opblæst, flere Gange kortere end Griffelen. 



^/2 — 1' høi. Kr. hlaa. 7—8. Vai\ betydeligt i Henseende til 

 IBladenes Form , Indskjæring og Beklædning (almindelig tæt- og til- 

 Irykt-haarede, sjeldnere graafiltede eller næsten glatte). Bladstilkenes 

 Længde o. s. v. De hos os forekommende Variationer synes mig dog 

 ikke constante og afvigende nok for at kunne henføres til de talrige 

 Eormer (eller egne Arter) som flere Forfattere have opstillet. Den 

 meest iøinefaldende Form ( — integrifolia) har alle Bladene lancet- 

 formede, spidse, heelrandede, meget kort- og svagthaarede, Stængelen 

 kirtlet-duunhaaret. 



Paa tørre Steder saavel med Kalk- som Granit- Underlag: Jyll. i 

 Kalkterrainet mod N.: Thorup, Løgstør (12), Nørbjerg i V. Hanherred 

 (16), Aalborg, Daastrup (H), Gjedsted mellem Viborg og Løgstør (12), 

 Hodal Mølle ved Hobro (16), Boeslum Strand ved Ebeltoft (Ørting); 

 Sj. i en Linie fra NV. mod SO.: Eefsnæs (21), Nykjøbing, Kongsøre, 

 Adelersborg (H), Kalundborg (23), Jægerspriis, Skulleløv, Selsø (15), 

 Holmene i Isefjorden (H), Frederiksund (Schum.), Ledreborg (Weiibach), 

 ved gi. Kjøgekro og fra Pranibroen langs Stranden til Stevns Klint 

 (H); Bornh. paa flere Steder i Granit-Terrainet, f. Ex. S. for Aa- 

 kirkeby! Clemensker, Hammeren (Hjorth), St. Jons Kapel (Baagøe), 

 Gudhjem (var.)! 



22. V. longifolia L. (Langbladet Æ.) H. 15; H. N. III, 

 12; V. maritima F. D. 374. 



Stængelen opret; JBZo[(?e?2e krandsstillede (2 — 4 i Krandsene), 

 fra bredere Basis lancetformede, tilspidsede, indtil Spidsen 

 skarpt og ofte dobbelt saugtakkede ; Blomsterne i tætblomstrede 

 Klaser fra Enden af Stænglerne og de øvre Rladhjørner; 

 Blomsterstilkene af Længde med eller kortere end de indbyrdes 

 uligestore Bægerflige, kortere end de linic-sylformede Dækblade; 

 Støvdragerne længere end Kronen; Kapselen opblæst, rundagtig, 

 udrandet, af Længde med eller længere end Bægerfligene, flere 

 Gange kortere end Griffelen. 



de øvre Bladhjørner, af hvilke da de øverste udvikles først, efter 

 den begrændsede Stængels Typus. 



