40 Scirpus. III, 1. 



58. S. cæspitosus L. (Tue-K.) H. 52; F. D. 1861 j 

 Rchb. VIII, 300; And. I, 19; H. N. XV, 89; Limnochloa 

 cæspitosa Drej. n. 47. 



Stænglerne tuefoi'migt samlede, trinde, stribede, ved Grunden 

 omgivne af tæt-taglagte Bladskeder, af hvilke de øvre ende i 

 en kort, sylformet Plade; Axet 3 — 5-blomstret; Dækskjællene 

 ægformede, budte, det nedre tomt, af Længde med og om- 

 fattende Axet, tilspidset i en tyk, bladagtig Braad; Børsterne 

 længere end den trekantede, jævne Frugt. 



2 — S" høi. Straaene meget stive og tæt sammenhobede. Ske- 

 derne glindseude og løst omsluttende. 5 — 7. 1|. 



I Lyngmoser, almindelig i Halvøens Hedeegne, paa Øerne ikke 

 alm. ; F. i Mængde paa Hals Overdrev v. Hofmansgave (18); Langel. 

 ved Tranekjær (19); Falst. Horreby Lyng (14); Sj. Gurre (14), gi. 

 Kjøgekro (H.), Holmegaardsmoseu! liornh. i Høilyngeu alm.! 



b. Heleogiton Link. Stængelen flydende, leddet, 



fraLeddene (Bladhjørnerne) udgaae Blomsterstilke 



med eet enkelt, endestillet Ax. Børster 0. Ar 2. 



59. S. fluitans L. (Flydende K.) H. 54; F. D. 1082; 

 Rchb. VIII, 298; And. I, 18; H. N. II, 70; Dichostylis Beauv., 

 Drej. n. 46. 



Stængelen grenet, ved Grunden rodslaaende; Bladenes Plade 

 i'nieformet, længere end Skeden; Axene faablomstrede ; Frugten 

 tveægget-fladtrykt. 



De meget tynde, flydende Strengler ere eensbetydende med be- 

 slægtede Arters krybende Rodstok, de fra Bladhjørnerne udgaaende 

 Blomsterstilke med hines overjordiske "Stængler«. Dækskjællene lys- 

 grønne, i Randen hindeagtigt blegbrune. 7—8. 7J, 



I rindende og stillestaaende Vand: paa Halvøen hist og her: 

 Koustrup i Thy (Dr.), Hasselholt mellem Skive og Struer (16), Aars- 

 lev ved Aarhuus, Lille og Store Ring ved Skanderborg (H.) , Borris! 

 Henne! Tange (3 Mile N. O. for Ribe, 30) og derfra mod S. i Slesv. 

 ikke sjelden (N.), Amrom (herb. Drej.); paa Berne kun angivet fra 

 {Sj.) en Dam i Hareskoven og {Bornh.) ved Vallensgaarden (H.). * 



