184 . Lysimachia. V, 1. 



b. Lysimastrum Duby. Kronen uden Tænder 

 mellem Fligene. 



aa. Støvdragerne ved Grunden sammenvoxne. 



304. L. Tulgaris L. (Almindelig F.) H. 229; Drej. 

 n. 222; F. D. 689; Rchb. 1. c. XVII, 1086. 



Stængelen opret; Bladene modsatte eller krandsstillede 

 (V3 — ^li), meget kortstilkede, fjernervede, elliptiske eller lancet- 

 formede, paa Underfladeu duunhaarede; Blomsterstanden en Top, 

 dannet af Halvskjærme fra de øvre Blades Hjørner; Bæger- 

 fiigene æg-lancetformede, omgivne af en mørkere Rand. 



Var. i Henseende til Bladenes Brede og Antal i Krandsen, samt 

 Beklædningen og Blomsterstilkenes Længde. Kronen guul. 6 — 8. TJ. 



Ved Søbredder, paa Enge mellem Krat, i Moser o. s. v., alm. 

 udbredt. 



t L. punctata [Jacq. Fl. austr. I, 366]. 



Stængelen opret; Bladene krandsstillede (Va), sjeldnere mod- 

 satte, elliptisk -ægformede; Blomsterne enlige i Bladhjørnerne, 

 kortstilkede og kortere end Bladene ; Bagerfligene linie-lancet- 

 formede , haarede og besatte med sorte Funkter (ligesom Bla- 

 dene undertiden). Kronen guul. 7 — 8. ^. 



Hjemmehørende i Sydeuropa, dyrkes hist og her i Haver og 

 forekommer stundom forvildet, f. Ex. iSj. Kirkehelsinge (Baagøe!), 

 Gurre i Mængde i Anlæget ved Skovriderboligen! SI. Angel (7). 



bb. Støvdragerne frie, 



305. L. numniularia L. (Pengebladet F.) H. 231; Drej. 

 u. 223; F. D. 493; Rchb. 1. c. XVII, 1084. 



Stængelen krybende; Bladene modsatte, kortstilkede, fjer- 

 nervede, hjerteformet-kredsrunde eller ovale, budte, glatte; 

 Bægerfligene hjerteformede, spidse. 



Kronen guul, tilligemed Bladene med mere eller mindre talrige 

 (under Lupen synlige) blodrøde Punkter. Blomsterstilkene snart kor- 

 tere, snart længere end Bladene. 6 — 7. %. 



Paa Enge, ved Randen af Veie og i fugtige Skove, ikke .«jelden, 

 især meget hyppig i det sydl. Sjæll. og Fyen samt paa -Oerne. 



