Statice. V, 5. 239 



Anm. Skjøndt det af Prof. Fries givne Navn er ældre end 

 Drejers, har jeg beholdt dette sidste fordi det betegner den mest 

 iøinefaldende Forskjel mellem de to Arter og fordi Navnet «bahusiensis« 

 navnlig betegner den større Form, der har sit Centrum i Bahuslan, 

 medens den mindre synes at være den fremherskende i Danmark. 



95. Armeria. Faarcleger. 



432, A. Tulgaris [Willd. Enum. hort. Berol. I, 333] (Al- 

 mindelig F.) Rchb. ic. fl. germ. XVII, tab. 1149; F. D. 2585; 

 A. mavitima H. 351 (ikke Willd); A. elongata Lge. Haandb. 

 1 Udg. n. 421; H. N. VIII, 15. 



Bladene smalt linieformede, glatte eller randhaarede, sam- 

 lede i flere Rosetter fra Spidsen af Rodstokken ; Skafterne alm. 

 glatte, flere Gange længere end Bladene; de 3 — 4 ydre Svøb- 

 blade tilspidsede af den udløbende bladagtige Midtnerve, de 

 indre budte; Bagerrøret baaret paa de 5 ophøiede Nerver, i 

 Furerne glat, omtr. af Længde med Smaablomsterstilkene; 

 Kronbladene budte eller svagt indtrykte. 



V2 — 1' høi. Kronen rosenrød. 5 — 9. TJ. Var. 



a, elongata (Statice elongata HfFm.; S. Armeria F. D. 

 1092; A. campestris y, HofFmanui Wallr. ; A. elongata Drej. 

 n. 348). Skafterne langstrakte, de ydre Svøbblade længere 

 tilspidsede. 



/?, purpurea Rcbb. 1. c. tab. 1148 (Armeria purpurea Koch; 

 Drej. n. 347; A. campestris /S, Kochii Wallr.) Svøbbladene 

 mere budte. Kronbladene mørk-rosenrøde. 



y, humilis Mey. Chl. hanov. (Rchb. 1. c. tab. 1148) La- 

 vere, med smalere, ofte randhaarede Blade. 



Ved Strandbredder: i enkelte Egne, f. Ex. omkring Kjøge, meget 

 alm., sjeldnere paa sandige Marker og Bakker iude i Laudet. ^, paa 

 Enge, sjeldnere. I» 



433. A. maritima [Willd. 1. c] (Engelskgræs). F, D. 2584; 

 Rchb. I. c. tab. 1148; Drej. n. 346 ; H. N. V, 12; A. vulgaris 

 H. 351 (tildeels). 



Bladene smalt linieformede, budte; Skafterne duunhaarede, 

 omtr. dobbelt saa lange som Bladene; Svøbbladene kortere og 



