Stellaria. X, 3. 341 



I Hæng-edjud, Tørvmoser og fugtige Enge alra. («, hyppigere 

 end p). 



609. S. graminea L. (Græsbladet F.) H. 492; Drej. n. 

 469; F. D. 2116; Rchb, 1. c. fig. 4911. 



Stængelen firekantet, fra Grunden af grenet, med svage, op- 

 stigende eller udstrakte Grene; Bladene lancetformede eller 

 linieformede , tilligemed Dækbladene ved Grunden ofte rand- 

 haarede; Blomsterne i endestillet, fjernt- og mangeblomstret 

 Qvast med efter Blomstringen udspærrede Blomsterstilke ; Bæger- 

 bladene lancetformede, trenervede, af Længde med eller kortere 

 end de næsten til Grunden kløvede Kronblade; Kapselen ellip- 

 tisk eller oval, lidet længere end Bægeret. 



Bladene mørkgrønne, glindsende. 6 — 8. TJ. Var. 



a, grandiflora {(!)). Blomsterne større; Kronbladene næsten 

 dobbelt saa lange som Bægeret ; Støvdragerne lidet kortere 

 end Kronbladene, med rødt Støv. - 



/9, parviflora (J). Blomsterne mindre; Kronbladene om- 

 trent af Længde med Bægeret, Støvdragerne kortere end Frugt- 

 knuden, med guult Støv; Griflerne næsten ligelange med Kron- 

 bladene. 



y, spathulata Rchb. 1. c. fig. 4910. Bladene paa de blomster- 

 løse Rodskud omvendt-ægformet-elliptiske, kortstilkede. 



Paa Græsmarker, høie Enge og ved Gjærder, alm. udbredt (or, og 

 /S); y, Sj. i en Grøft ved Flaskekroen! F. 0. Aaby (19). 



b. Bladene stilkede, med ved Grunden afrundet 

 Bladplade; Stængelen (idetmindste for en Deel) 



h a a r e t. 



610. S. media [Vill. delph. 3, 615] (Fuglegræs). Drej. 

 n. 465; Rchb. 1. c. fig. 4904; Alsine L., H. 348; F. D. 525. 



Mangestænglet ; Stænglerne opstigende eller udstrakte, trinde, 

 ensidigt haarede; Bladene æg hjerteformede , med randhaaret 

 Bladstilk, forøvrigt glatte, de øverste (1 — 3 Par) stilkløse, 

 elliptiske ; Blomsterstanden qvastformet ; Blomsterstilkene ensidigt 

 haarede, efter Afblomstringen tilbagebøiede; Bægerbladene hnåie, 



