Mentha. XIV, 1. 449 



lancetformede eller elliptiske, med skarpere Takker, Blomster- 

 krandsene adskilte, med en Bladdusk i Spidsen ; Støvdragerne 

 alm. indsluttede (J). 



Af denne Form forekomme følgende Afændringer: 

 a, vulgaris. Hele Planten liaaret og alm. stærkt grenet; 

 Haarene paa Stængelen nedadvendte; Bladene æg-lancetformede 

 eller elliptiske. 



/S, glabrata. Stængel og Blade meget svagt haarede eller 

 næsten glatte. 



y, brevifolia! Bladene korte og brede; Kronen meget 

 svagt haaret; Stængelen, Bladene ved Blomsterne og Bægerne 

 mørkviolet anløbne. 



d, acutifolia (M. acutifolia Sm.). Rchb. 1. c. tab. 1287, 

 fig. 1. Bladene elliptiske eller lancetformede; Kronen meget 

 stærkt haaret. Hele Planten alm. grøn. 



s, latifolia Nolte (F. D. 2057; H. 640). Bladene bredt 

 ægformede, dybt saugtakkede; Blomsterkraudsene fjerne. 



I Grøfter, Moser o. a. fugtige Steder (B. sjeldnere end A og C). 

 A forekommer især ved Bredderne af selve Vandet, C i fugtige Enge 

 eller endog ima mere tør Grund, begge udbredte over hele Landet. 

 Formen /S, SUjærhoved i Jyll! y, Sj. Tryggerod Mose! J. Faurliolt 

 i Vendsyssel! Si Poljøl mellem Flensborg og Husum! d, Sj. Hjule- 

 bækshuset ved Helsingør! J. (Kph. Herb.j; t, SI. Aabenraa! 



Anm. De hos os almindeligt forekommende Former (A og C) af 

 denne Art ere, saavel ved fiere Characterer, som især ved Habitus saa 

 forskjellige fra hinanden, at den almindeligt vedtagne Adskillelse i 2 

 Arter, M. aquatica og sativa, kunde synes tilstrækkelig berettiget, 

 dersom ikke Formen B dannede et tydeligt Overgangsied imellem 

 dem, hvortil fremdeles kommer, at et af de væsenligste Skjelnemærker, 

 Mangel eller Tilstedeværelse af tomme Blade (Bladdusk) i Spidsen af 

 Blomsterstanden, er funden at være ikke constant. I Overeensstem- 

 melse med Areschoug (1. c ) og efter at have seet Expl. af M. pyra- 

 midata Lloyd, der er en øiensynlig Mellemform imellem dem, er jeg 

 nu tilbøielig til at forene de forhen adskilte Arter. — Linnés M. sativa 

 synes at maatte henføres til de tvivlsomme Arter; til den i Norden 

 og hele Nordeuropa almindelige Art kan den i hvert Fald neppe hen- 

 føres, da L. kun angiver den at voxe »in Europa australi«. 



799. n. geiltilis L. (Eng-M.) H. G42; F. D. 736 (?) og 

 2655; H. N. VI, 13; M. pratensis Sole, Menth. britt. t. 17. 



Uaundh. i den danske Flora. 29 



