Trifolium. XVII, 3. 545 



fleste Forff. ere enige i at ansee den under Nr. 980 opførte som en 

 effen Art, er der yttret Tvivl om Anvendelsen af de linneiske Navne 

 T. agrarium, procumbens og filiforme. Trifol. agrarlum L synes baade 

 ifølge Linnés Beskrivelse, de anførte Synonymer og ifølge Expi. i 

 Linnés Herbarium (cf C. Hartm. i Vet. Ae handl. 1S51, p. 287) 

 utvivlsomt at være den med dette Navn hidtil almindelig benævnte 

 Art, og til den foreslaaede Forandring i Navnet for denne Art forekommer 

 der mig ikke at være nogensomhelst Grund. Linnés T. filiforme 

 synes ganske at stemme overeens med T. micranthum Viv., saavel naar 

 der tages Hensyn til Beskr. (»planta vix spithamæa profert pedunculos 

 vix capillo aut seta equina crassiores et in capitnlis tantum 3 v. 5 

 flosculos distinctos, magis manifeste pedicellatos" etc.) som til Syno- 

 nymer (Raj. Angl. t. 14 f 4); den angives desuden kun fra England, 

 men T. viinus Sm., som førend Adskillelsen af T. micranthum almin- 

 delig antoges for T. filiforme L. er ikke sjelden i Norden og krmde 

 neppe være ubekjendt for Linné. Grunden til den indtraadte Usikker- 

 hed i Nomenclaturen synes at være den, at Linné har indbefattet 

 under Navne^ T- procumbena baade T. minus Sm. og den Art, som 

 almindelig tilla^gges Navnet procumbens. Men da det er vanskeligt, 

 om ikke umuligt, al udfinde hvilken af de 2 Arter Linné oprindelig 

 bar tænkt paa ved det formeentlig collective Navn, har jeg beholdt 

 dette for den som Traditionen har tillagt det, og derimod anvendt 

 Smiths Navn T. minus, som ikke er Tvivl underkastet, for den 

 anden Art. 



b. Smaabiadenes Sideaarer grenede; Bællen uden 

 Frugt holder; Kronbladene hvide eller røde, 



aa. Blomsterne forsynede med Dækblade ; Bægerets Svælg nøgent ; 

 Griffelen jævnt bøiet, opstigende. 



* Trifoliastrum DC. Blomsferne stilkede; Bægerets Rør ikke 

 opblæst. 



984. T. montanum L. (Bjerg-K.) H. 785; Drej. n. 714; 

 F. D. 1172. 



Stængelen opret eller opstigende; /SmaaWac^ene lancetformede, 



-ridse , med talrige og fremspringende Aarer mod Randen, 



. . rpt og hvast saugtakkede; Axelbladene lancet-sylformede, jævnt 



' '. langt tilspidsede; Blomsterhovedet tæt, før Udspringningen 



.'..ultrykt, under Blomstringen kugleformet, tilsidst ovalt, paa 



Blomsterstilke fra de øvre Bladhjørner; Smaablomsterstilkene Vs 



af Bægerrørets Længde, efter Afblomstringen tilbagebøiede; 



Bægertænderne sylformede, de to øvre kortere end den nedre; 



»Bællen enfrøet«. 



Rodstokken tyk, træagtig. Stængelen, de yngre Blades Under- 

 ilade og Bægeret haarede. Kronen hvid. 7. T^. 



ilaandb. i den duiiske Flura. 35 



