Carex. XXI, 3. 681 



halvt saa lange som de lancetformede, fladtrykt convexe , paa 

 begge Sider mangenervede , i et kort, ru, utydeligt tokløvet 

 Næb tilspidsede Frugter. 



1—2' hoi. Bladene lange, gunlgrønne; Dækskjællene brune med 

 hvid-hiudeagtig Rand og grøn Rygnerve. Var. med et bladagtigt 

 forlænget Dækblad ved Grunden af det nederste Smaaax. 6. 4. 



I Moser og fugtige Skove, hist og her, ikke almindelig. 



1203. C. cai.<^SCens L. (Kortkapslet S.) Drej. n. 908; 

 F. D. 285; Rchb. 1. c. fig. 546; And. IV, 39; H. N. XI, 80 ; 

 C. curta Good., H. 927; Schum. n. 973—74 (C. curta og 

 canescens). 



Rodstokken sammentrængt, med korte Udløbere; Straaene 

 i Tuer, oprette, trekantede med concave Sider, mod Spidsen 

 lidet rue; Skedemundingen bredt ægformet, SkedeJiindens frie 

 Deel kort, indbøiet, budt udløbende i Midtnerven, deus 

 forreste Deel næsten lige afskaaren, tynd og tidligt sønder- 

 reven, neppe fremragende udenfor Skeden; Smaaaxene 5 — 8, 

 oval-kølleformede, afvexlende eller treradede, de nedre adskilte; 

 Dækskjællene bredt ægformede, braadspidsede , kortere end de 

 taglagt-tiltrykte, ægformet-elliptiske , convexe, svagt nervede, i 

 et kort, utydeligt udrandet Næb tilspidsede Frugter. 



Omtrent 1' høi. Hele Planten blaagrøn. Dækskjællene straa- 

 gule med grøn Rygnerve. 6 — 7. TJ. 



^, tennis O. F. Lang (Linnæa 1851, p. 538). Spædere, 



med mere rue Straa , smalere og slappere Blade , Smaaaxene 



neppe halvt saa store som hos a, det nedre ofte omgivet af 



et bladagtigt Dækblad. 



I fugtige Skove, alm. udbredt. /S, SI. Marieskoven ved Flens- 

 borg! Wittensee (20;! 



Anm. Formen /S, er ikke lidet atVivende fra Hovedarten og i 

 Udseende langt mere lig den nærbeslægtede CviillisVr. (C. Persoonii 

 Sieb), saa at hvis den ikke afveg fra denne ved mindre dybt ud- 

 randede Frugter, hvilket angives som det vigtigste Skjælneinæike 

 mellem C. canescens og C. vitilis, vilde jeg uden Betænkning have 

 henført den til sidstnævnte, uanscet at denne er en alpnisk Plante. 

 Den slesvigske Form danner altsaa et forbindende Led mellem de 2 

 Arter, og jeg anbefaler den til nærmere Undersøgelse i den frie Natur. 



