708 Belula. XXI, 4. 



længet, Sidefligene afrundede, noget bueformigt tilbagebøiede ; 

 Frugtens Vinger naae næsten op til Griflernes Spidse. 



** carpathica (B. carpathica Willd., Hentze 1. c. p. 108; 

 B. carpath. ;', hercynica Echb. 1. c. fig. 1286). Bladene el- 

 liptisk-rudeformede, indtil nedenfor Midten skarpt og dobbelt 

 saugtakkede; de frugtbærende Rakler kortstilkede, oprette; 

 Kakleskjællene længere stilkede , med skjævt afrundede Side- 

 flige ; forøvrigt som Hovedarten. 



Hovedarten hyppigst plantet i Skove, sjeldent vildvoxende: Sj. 

 Helsingør! HolmegHardsmosen! /S, Tibirke Mose! — * ikke sjelden i 

 Moser og fugtige Kratskove. ** i Skovene ved Silkeborg! 



Anm. Birkearternes rette Begrændsning er endnu langt fra at 

 være klar, og om Synonymien ere de fleste Forff. uenige. Ogsaa om 

 Arternes Begrændsning ere Meningerne yderst forskjellige, idet Nogle 

 adskille mange flere end de her nævnte Former som egne Arter. 

 Andre derimod foiene alle disse tilligemed B. verrucosa under det 

 linnéiske Navn B. alba. Den udførlige Beskrivelse af B. odorata 

 Bech.st., som er meddelt af Hentze (1. c), passer aldeles paa den Art, 

 som alm. er kaldt B. glutinosa. De under * og ** anførte Former 

 ere meget forskjellige fra Hovedarten, og muligviis virkelige Arter. 

 * pubescens nærmer sig i Henseende til Frugterne B. verrucosa; den 

 maa ikke forvexles med de unge eller buskagtige Expl. af B. odo- 

 rata, som have en stærk Haarbeklædning. Behaaringen kan over- 

 hovedet neppe benyttes til Adskillelse mellem Arterne, da ogsaa B. 

 verrucosa forekommer haaret i ung Tilstand. 



Morus, Morbærtræ. 



t M. alba L. (Hvidt M.) Rchb. ic. fl. germ. XII, 

 fig. 657. 



Bladene ægformede, grovt saugtakkede eller lappede; 



$ Jxene af Længde med eller kortere end Blomsterstilkene; 



Blomsterdahhets Blade i Randen glatte; den hæragtige Frugtstand 



ved Modenbeden hvid eller blegrød , af vandagtig Smag. 



5—6. \. 



Oprindelig hjemmehørende i Orienten, dyrkes i de senere Aar 

 hist og her som Næringsplante for Silkeorme. 



t M. nigra L. (Sort M.) Rchb. 1. c. fig. 658. 



Bladene hjerteformede, mindre dybt saugtakkede, men 

 mørkere og mere rue end hos foreg. ; ^ -Axene meget længere 

 end Blomsterstilkene eller næsten siddende; Blomsterdækkets 



