778 Nitella. XXIII, 6. 



Bruzel., A. Braun 1. c. p. 50 (neppe L.); Nilella Brongniar- 

 tiana Coss. & Germ. 1. c. t. 40, C, 1 — 2 ; N. furculata Rchb. 

 Mossl. Handb., Nordstedt, Skand. Char. p. 35. 



Stængelen lang, bøielig, glindsende; Krandsene fjerne; 

 Krandsgrenene 6 , omtrent af lige Tykkelse uied Stængelen, 

 2 — 3-deelte eller udeelte ; Smaagrenene lange, budte eller spidse 

 (ikke braadspidsede) ; Sporehusene tilsidt næsten kugleformede, 

 syvstribede, deres Krone kort, med i Spidsen sammenstødende 

 Tænder. 



Lysere eller mørkere grøn og olieagtigt glindsende, ved Tørring 

 oftest sort. Åf denne, ligesom af flere andre Arter, forekommer under- 

 tiden en Form af afvigende Udseende {nidifica) med Vinkelgrene, 

 hvis Ledstykker ere forkortede og Krandsgrenene flere Gange deelte. 



I Færskvand, sjeldnere i Havet, ikke alm.: Sj, Dronninggaard 

 (11)! Ordrup Mose! Raavaddam (Aabye). 



* 1361. N. procera [Wallm, 1. c. p. 32] (Høi G.) 

 Stor og kraftig, med 10 — 12 meget lange, trestraalede 

 Grene i de nedre (golde) Krandse; de øvre, frugtbærende 

 Krandsgrene 4 — 5, deelte i 2 — 3 Straaler ; Sporehusene større, 

 stundom 2 samlede, forøvrigt som foreg., med hvilken den er 

 nær beslægtet. 



Grimmerup Mose i Angel (Wallm.). S 



/S, tvebo. 



1362. N. syncarpa [Kiitz. 1. c. p. 256] (TveboG.) Chara 

 syncarpa Thuill., A. Br. 1. c. p. 51; Rchb. 1. c. fig. 1073—77; 

 N, flexilis d. syncarpa Wallr., H. II, &lb. 



Krandsene fjerne, med 8 — 9 udeelte eller 2 — 4-straalede 

 Grene; Smaagrenene tilspidsede; $ : Antheridierne snart enlige i 

 Vinklerne af Smaagrenene, snart flere tæt samlede i et ende- 

 stillet Hoved; J: Sporehusene 2 — 3 samlede nedenfor Straalernes 

 Delinger eller fra Midten af de udeelte Straaler, 5 — 6-stribede. 

 Høi (indtil over 1'), smukt grøn. Saavel Antheridier som Spore- 

 huse sidde oftest flere samlede enten paa de øvre Krandsgrene eller 

 hyppigere paa de talrige forkortede Vinkelgrene. Ved det adskilte 

 Kjøn let kjendelig fra N. flexilis, med hvilken den ofte har været 



