Formering ; i alt Fald kan de let udryddes ved Opstikning af deres 

 iøjnefaldende Rosetter. 



Tav. 2. Fig. 1. Plantens øverste, blomstrende Del. Fig. 2. Blad fra Ro- 

 setten. Fig. 3. Enkelt Blomst (Vi). Fig. 4. Frugt (Vi). 



3. Kaal-Tidsel, Cirsltmi oleraceum (L.) Scop. 

 N. Kaaltistel. 



Den bleggrønne Farve og den langt svagere Udvikling af 

 Torne gør Kaal-Tidslen let kendelig fra de to foregaaende Arter 

 Den kan vel ædes af Kreaturerne, men dens beske Smag synes at 

 gøre den en lignende Gavn som Tornene hos andre Tidsler, saa 

 den lades i Fred. Kaal-Tidslen bliver 1 m høj eller derover 

 og er fleraarig. Bladene er forneden stærkt delte, men foroven 

 hjærtedannede og næsten hele; nedløbende Partier mangler, men 

 Grunden omfatter Stænglen (Fig. 1). Kurvene omsluttes af 

 blege, hjærtedannede Blade, og Blomsternes Kroner er bleggule. 

 Kaal-Tidslen vokser i Danmark paa fugtige og tørveholdige Enge, 

 særlig i eller nær Skov, men synes at mangle i visse Egne af 

 Landet, f. Eks. Midt- og Vestjylland. Den forekommer ogsaa i det 

 sydøstlige Norge, hvor den dog er sjælden. 



Tav. 3. Fig. 1. Stængelstykke med Blad. Fig. 2. Toppen af Planten. 

 Fig. 3. Blomst (*/i). Fig. 4. Frugt (Vi). 



Den i Danmark og Norge ^) paa dyrkede Steder almindelige 

 Ager-Tidsel (isl. E»istill, Cirsmm arvense (L.) Scop., se Tekst- 

 figur 1) bliver omtrent ligesaa høj som Kaal-Tidslen; de mere 

 eller mindre fligede Blade er tornet-tandede og ofte noget ned- 

 løbende. Planten er tvebo d. v. s. Han- og Hunblomster findes 

 paa forskellige Individer.- Kurvene er smaa og enten kugleformede 

 (med Hanblomster) eller valseformede (med Hunblomster). Blom- 

 sternes Kroner er blegrøde eller lilla, sjælden hvide, hvilket ogsaa 

 kan være Tilfældet med andre Tidsel-Arter, hvis Kroner er rød- 

 lige af Farve; deres Krave er spaltet til Grunden. Forøvrigt 

 dufter Han- og Hunblomster noget forskelligt. — Ager-Tidslen 

 findes især paa Marker og er her et svært udryddeligt Ukrudt, 

 idet der paa dens dybt og vandret i Jorden gaaende "Formerings- 

 rødder" (Fig 1, b) dannes meget talrige, undertiden Tusinder af 

 Skud (d, e, f, g), der vokser ud til nye, tilsyneladende selvstændige 

 Planter. Disse Rødder og Rodskud bliver saaledes Ager-Tidslens 



') Den findes ogsaa flere Steder paa Island. 



