4. Filtet Burre, Arrtinm tomentosum. Mill. 

 N. Uldet borre. 



Arterne af Slægten Burre er store og kraftige Urter, der alle 

 er toaarige, og hvis Stængel i det andet Aar forvedder saa stærkt, 

 at Planten efter sin Død bliver staaende Vintren over; det første Aars 

 Rosetblade visner helt bort samme Efteraar. Filtet Burre, der bliver 

 over 1 m høj, vokser almindeligt i Danmarks østlige Del (sjældnere 

 paa Fyn og i Jylland) ved Veje og Gærder, især omkring Byer ; den 

 findes i det sydlige og sydøstlige Norge, men er dér sjælden. Den 

 mere eller mindre rigelige Klædning af filtagtige Haar paa Stæng- 

 len og paa de store, aflangt-hjærtedannede Blade (ofte kaldet 

 „Skræppeblade"), men især Kurvenes tætte og hvidgraa Filt, hvor- 

 ved Filtet Burre let kendes fra de øvrige Arter, har givet den 

 dens Navn. Den blomstrer i Juli — August. 



Kurvenes og Blomsternes Bygning er ens med Tidslernes. Et 

 Længdesnit gennem Kurven (Fig. 3) viser følgende: 1) Kurvens 

 (gulagtige) Akse, Blomsterlejet, i hvis Rand sidder 2) Svøb- 

 bladene, medens 3) Blomsterne dækker hele Blomsterlejets Over- 

 flade, hvor der tillige findes nogle børsteformede Dannelser (Bør- 

 ster) ; de hvide Legemer nederst er Frugtknuderne. Hver Blomst 

 (Figg. 5 og 6) bærer en lille Fnug paa Bægrets Plads og en 

 lang, rørformet Krone, der forneden, i Rørets hele Længde, er 

 l)legrød, medens Kraven er purpurrød. Den mørkeblaa Cylinder, 

 der rager ud af Kronen (Figg. 3, 5 og 6), er dannet af de 5 Støv- 

 dragere, hvis øverste Dele, Støvknapperne, indbyrdes er sam- 

 menvoksede til et Rør, Støvknaprøret, et Forhold, der er fælles 

 for alle til Kurvblomstrede hørende Planter ; Fig. 8 viser dette 

 Rør flækket og udbredt. Støvknapperne aabner sig indad mod 

 Rørets Hulhed, og for at Støvet skal kunne komme ud af Røret, 

 findes der saavel hos Burre som hos Tidsler, Kornblomst, Knopurt 

 o. a. af samme Gruppe (Tidselgruppen, C//nareæ), en ejendom- 

 melig Indretning, der bestaar i følgende: Griflen, som rager ud af 

 Støvknaprøret, bærer umiddelbart under det tvedelte Ar en knude- 

 formet Opsvulmning, der er besat med smaa Haar (Fejehaar); 

 se Fig. 7, 8 og 9. Naar Griflen vokser op gennem det af Støv 

 fyldte Rør, føres Støvet ud ved Hjælp af Fejehaarene ; det ses paa 

 Opsvulmningen som smaa hvide og hvidblaa Masser. Hos de fleste 

 af Tidselgruppen kommer hertil en særlig Mekanisme. De 5 Støv- 

 traade (nedenfor Røret) er fra først af svagt bøjede, men pirre- 

 lige, idet de, naar et Insekts Snabel berører dem, pludselig trækker 



