sig sammen og forkortes; herved drages Røret nedad, og Griffel- 

 opsvulmningen fører en stor Mængde Støv ud. 



Blomstens Bygning viser os tydelig, at Bestøvningen 

 maa foregaa ved Insekters Hjælp. Bier, Humler og Sommerfugle 

 besøger ofte Burrens Kurve. Og meget olte ser man den hon- 

 ningsugende Bi med Snablen nedstukket i en af Blomsterne, fra 

 hvis Bund Honningen udsondres, medens den med Baglemmerne 

 ivrigt samler Støvet. Er dette bortført til andre Kurves Blomster, 

 skilles de to Argrene fra hinanden (Fig. 9) og er nu beredt til at 

 modtage Støvet fra Blomster, der er i det ovenfor beskrevne Stadie 

 ("Hanstadiet"). Det ses altsaa, at Krydsbestøvningen er sikret 

 gennem det Forhold, at Kønsbladene (Støvdragere og Støvvej) ikke 

 naar deres fulde Udvikling samtidig, men kort efter hinanden. De 

 fleste Planter af Kurvblomstrede er førsthannede (proterandriske): 

 Støvdragerne er tidligere udviklede end Støvvejen ; har denne naaet 

 sin fulde Udvikling, er Blomsten i "Hunstadiet". 



Burrens Svøbblade, der ender med Kroge (Figg. 3 og 4), be- 

 sørger Frugternes Spredning, idet denne ikke kan iværksættes af 

 Fnuggen, som hos Burrerne kun er lille i Forhold til Frugtens 

 Størrelse (Fig. 10). Hele Kurven hænger, som almindelig bekendt, 

 meget let i Dyrenes Pels eller Menneskers Klæder og slæbes der- 

 ved om til andre Steder, hvor de paa en eller anden Maade fri- 

 gøres. 



Rødderne af de etaarige Burreplanter anvendes i Medicinen 

 („Burrerod"). 



Tavle 4. Fig. 1. Gren af Toppen. Fig. 2. Blad. Fig. 3. Kurv i Længde- 

 snit (l*/2) ; Blomsterne er i Hanstadiet. Fig. 4. Svøbblad {"/i). Fig. 5. Enkelt 

 Blomst i Hanstadiet (Vi). Fig. 6. Længdesnit af Blomst i Hunstadiet (Vi). 

 Fig. 7. Støvknaprøret og Griflens øverste Del (*/i). Fig. 8. Støvknaprøret flækket 

 og udbredt'(Vi). Fig. 9. Ar. Fig. 10. Frugt (Vi). Fig, IL Samme i Længde- 

 snit ; Frøgemme og Frøskal ses yderst (Vi). 



5. Bakketidsel, Carlina vulgaris L. 

 N. StjernetisteL 



Som de egentlige Tidsler er Bakketidslen en rank og stik- 

 kende Urt, hvis fjerfligede eller bugtet-tandede Blade i Randen er 

 besatte med lange og tynde Torne; men den er mindre anselig, 

 bliver kun indtil 50 cm høj. Af de ikke meget talrige Kurve 

 sidder den midterste altid lavest. Kurvenes ydre Svøbblade (Fig. 3) 

 er dobbelt fliget-tornede. De indre er derimod hele, linjedannede 

 og uden Torne; de er tillige af pergamentagtig Konsistens og 

 skinnende gule, saa de ligner tungeformede Randblomster; i tørt 



