8 



Den er ikke en egentlig vild Plante i Norden, idet den sikkert er 

 fulgt med Udsæden af Korn, da Korndyrkningen fik Indpas ; dens 

 Frugter er fundne blandt Kornaffald i Tørven ved Pælebygningerne 

 i Schweiz. Som vild Plante synes Kornblomsten at leve paa Si- 

 cilien, hvor den især forekommer paa Klippeafsatser og tørre Bjærg- 

 skraaninger. Ligesom Kornet selv er den enaarig, og den blom- 

 strer fra Slutningen af Juni til September. Den er rank og indtil 

 60 cm høj ; dens Kurve maa være saa højt oppe, at Insekterne 

 bliver dem var. Stænglen og Bladene, især disses Underside, er 

 beklædt med hvide, spindelvævsagtige Haar, hvilket tyder hen 

 paa Voksepladsens tørre Karakter. 



Slægten Knopurt (Centaurea), hvortil Kornblomsten hører, 

 adskilles fra de øvrige Slægter af Tidselgruppen bl. a. ved to Ejen- 

 dommeligheder. Svøbbladene er brede og kantede af en hindeagtig 

 Bræmme; Spidsen er takket eller oftest formet som et fliget eller 

 frynset Vedhæng (Fig. 4, 5 og 6). Randblomsternes Krone (Fig. 7) 

 er betydelig større end hos Kurvens øvrige. Sk i ve blomsternes, og 

 tillige lidt uregelmæssig; desuden er Randblomsterne golde d. v. s. 

 de mangler Støvdragere og Støvvej. De kan altsaa ikke sætte 

 Frugt, men deres Opgave bliver at tjene som „Skueapparat", idet 

 deres store og stærkt farvede Kroner vejleder Insekterne til de 

 uanseligere Skiveblomster, som alle er tvekønnede og i deres Byg- 

 ning ligner Burrens. Ogsaa hos disse findes den samme Bestøv- 

 ningsmekanisme. 



Kornblomsten dyrkes som Prydplante i mange Varieteter med 

 blegblaa eller hvide Randblomster, der ogsaa kan forekomme hos 

 Planten i vild Tilstand, eller purpurrøde Skiveblomster o. s. v. 



Tav. 7. Fig. 1. Plantens øverste Del. Fig. 2. Et Blad. Fig. 3. Kurv i 

 Længdesnit (VO. Fig. 4, 5 og 6. Ydre, mellemste og indre Svøbblade (Vi). 

 Fig. 7. Randblomst (Vi). Fig. 8. Skiveblomst (Vi). Fig. 9. Samme i Længde- 

 snit (Vi). Fig. 10. Frugt (Vi). 



8. Stor Knopurt, Centaurea scabiosa L. 

 N. Stor knopurt. 



I sit Ydre ligner denne Knopurt en Tidsel, men den mangler 

 ganske Torne. Den bliver indtil 1 m høj og er fleraarig, idet den 

 hører til den store Gruppe af Arter, der har „mangehovedet Rod" 

 (se nærmere herom under Mælkebøtte); ved Grunden ses oftest 

 talrige Sideskud, der først er rosetformede, men i en følgende 

 Vækstperiode frembringer en overjordisk Stængel med Blade og 

 Blomster. Bladene er enkelt eller dobbelt f jersnitdelte , ret 

 bløde og smukt grønne. De store og kuglerunde Kurve har fore- 



