9 



anlediget Navnet Knopurt; Svøbbladene (Fig. 3) har sortbrune 

 Vedhæng med lange Frynser. Blomsterne, som kommer frem i 

 Juli — September, er rødviolette eller sjældnere hvide ; de golde 

 Randblomster (Fig. 5) har en betydelig Længde. Fnuggen er, lige- 

 som hos Kornblomsten, kort, kun af Længde med Frugten (Fig. 6). 

 Da denne er temmelig vægtig, kan den ikke spredes ved Fnuggens 

 Hjælp, men Frugterne bliver siddende længe i Kurvene og rystes 

 ud af Vinden ; de eftersøges af Smaafugle, som ynder de olierige 

 og nærende Frø. 



Stor Knopurt vokser i Danmark temmelig almindeligt i Krat, 

 ved Gærder og Veje. I Norge er den hyppig især i det østlige, 

 mindre almindelig mod Vest. 



Tav. 8. Fig. 1. Plantens øverste Del. Fig. 2. Blad fra dens nederste Del. 

 Fig. 3. Svøbblad (^i). Fig. 4. Skiveblomst. Fig. 5. Randblomst. Fig. 6. Frugt (Vi). 



9. Eng-Skær, Serratula tinctoria L. 

 N. Skjærtistel. 



Ogsaa Eng-Skær hører til Tidselgruppen ; den slutter sig nær 

 til Knopurt, men baade Svøbbladenes Vedhæng og de golde Rand- 

 blomster mangler. Den er en indtil 70 cm høj og fleraarig Urt, 

 hvis Blade (Fig. 2) er mere eller mindre dybt fligede. Kurvene er 

 samlede i en Kvast. De indeholder mørkerøde (sjælden hvide) 

 Blomster; Svøbbladene (Fig, 3) er rødlige (sjælden lysegrønne), 

 men med brunlig Spids. — Eng-Skær vokser hist og her i Dan- 

 mark paa kratklædte Skrænter eller høje Enge; især findes 

 den mod Øst. I Norge er den meget sjælden (Ogne paa Jæderen), 

 Den blomstrer i Juli — August. I tidligere Tid blev den benyttet 

 noget som Farveplante, idet man af Bladene udtrak et gult 

 Farvestof. 



Tav. 9. Fig. 1. Plantens øvre Del. Fig. 2. Blad fra Stænglens Grund. 

 Fig. 3. Svobblade C/i). Fig. 4. Blomst ("/O- 



10. Hvid Okseøje, ('hriisanthemum leurantJiemnm L. 

 N. Hvit prestekrave. 



Hvid Okseøje er en god Repræsentant for den store Gruppe 

 af Kurvblomstrede, som kaldes Astersgruppen eller Straale- 

 blomstrede (Radiatæ). Kurven indeholder nemlig to Slags 

 Blomster. De talrige og tæt siddende Skiveblomster (Fig. 6) er byg- 

 gede omtrent som Tidslernes, men meget mindre; de har en gul, 

 rørformet Krone med 5 Flige, 5 foroven sammenvoksede Støvdragere 

 og en Støvvej med Griffel og 2 Ar. Randblomsterne (Fig. 5) er 

 usymmetriske, idet Kronen er tungeformet; „Tungen" bærer i 



