10 



Spidsen 3 Flige og vender stedse udefter mod Kurvens Omkreds ; 

 det er den ene overordentlig stærkt udviklede Del af Kronen, me- 

 dens den anden med de 2 Flige (Blomsterne er nemlig 5-tallige) 

 i Almindelighed ikke er kommet til Udvikling. Desuden mangler 

 Randblomsterne Støvdragere ; de er altsaa hunlige, 



Hos Okseøje og andre af Astersgruppen finder vi i Blomster- 

 standens og Blomsternes Bygning en smukt gennemført Tilpasning 

 til Krydsbestøvning og specielt til Bestøvning ved Insekternes 

 Hjælp ; der ligger i den forskellige Bygning af Blomsterne en vis 

 Deling af deres „Arbejde", som er mere udpræget end hos andre 

 Grupper af Kurvblomstrede, om vi end allerede indenfor Tidsel- 

 gruppen fandt lignende Forhold. Kurven er stor og iøjnefaldende, 

 skønt Blomsterne selv er smaa. Rand blomsterne, der som oftest 

 ogsaa i Farve er forskellige fra Skiveblomsterne, tjener dels som 

 Skueapparat, dels til Formering; da de er Hunblomster, er Selv- 

 bestøvning dermed udelukket. Tillige kan Randblomsterne spille 

 en vis Rolle ved at beskytte mod skadelig Befugtning; man kan 

 nemlig finde, at de om Natten i den Tid, da Duggen falder, rettes 

 opefter ved Svøbbladenes Bevægelser; ligesom et Tag dækker de 

 da over alle Kurvens Støvveje og Støvdragere. Skiveblomsterne 

 er førsthannede. 



Kurvens Svøb ligner hos Okseøje en Skaal, bygget af taglagte 

 Skæl (Fig. 3 og 4). Efter Afblomstringen omslutter den de smaa 

 Frugter, der er ribbede paa langs og ganske mangler Fnug ; ogsaa 

 hos Kamille, Gaaseurt o. a. nær beslægtede (Anthemideæ) mangler 

 Flyveapparat. Frugterne kan derfor ikke spredes over saa stort 

 et Omraade; men ved Vindens kraftige Rystninger af Stænglen 

 slynges de bort i større eller mindre Afstand fra Moderplanten. 

 De viser forøvrigt den Ejendommelighed, at deres Skal (Frøgem- 

 met) allerede ved en svag Befugtning bliver klæbrig og derved 

 fæstes til Jorden paa det Sted, hvor de er faldne. 



Hvid Okseøje, som ogsaa kaldes Præstekrave eller Mar- 

 guerite, bliver indtil 60 cm høj; den vokser paa ret tørre Steder, 

 er fleraarig og blomstrer i Juni — Juli. I Danmark er den alminde- 

 lig paa ældre Græsmarker, hvor den kan optræde som et slemt 

 Ukrudt, der er vanskeligt at udrydde, naar det først har faaet 

 Magten. I Norge gaar den mod Nord til V. Finmarken; længst 

 Nord paa saavel som paa Vestlandet er den dog mindre hyppig 

 og rimeligvis oprindeligt indslæbt. 



Tav. 10. Pig. 1. Plantens øverste Del. Fig. 2. Den nederste Del med 

 Rodstok og Rødder. Fig. 3. Kurvsvøbet, set ovenfra. Fig. 4. Samme, set neden- 

 fra. Fig. 5. Randblomst (Vi). Fig. 6. Skiveblomst (7i). Fig. 7. Frugt (Vi). 



