19 



idet der fra hvert eneste Bladhjørne kan dannes en ny Udløber. 

 Og ved Jordens Bearbejdning med dybere gaaende Avisredskaber 

 vil Udløberne meget let kunne sønderdeles i talrige Stykker, der 

 da kan blive Udgangspunkter for nye Individer. Pølfods Skadelig- 

 hed beror især paa, at den med sine brede Blade tager Pladsen 

 op for Kulturplanterne; i Vaarsæden er denne Skade mest følelig. 

 Ved hensigtsmæssig Behandling af Marker, der er befængt med 

 Følfod, vil den efter nogle Aars Forløb kunne fordrives. 

 Bladene er officinelle. 



Tav. 23. Midtfiguren forestiller en Udløber, der i Spidsen bærer blom- 

 strende Skud af forskellig Alder. Fig. 2. Ernæringsskud. Fig. 3. Randblomst (Vi). 

 Fig. 4. Skiveblomst (Vi). Fig. 5. Frugt (V,). 



24. Pestilensurt, Petasites ovatus Hill. 

 N. Alm. pestrot. 



Ligesom Følfod blomstrer Pestilensurt eller Rød Hestehov 

 tidligt (April), og dens Ernæringsskud udfolder sig først hen paa 

 Forsomren. Bladene, der i Danmark ofte kaldes „Skræppeblade", 

 ligesom Planten ogsaa hedder „Tordenskræppe", er langstilkede 

 og har meget store, indtil 70 cm brede Bladplader, som er kreds- 

 rundt hjærte- eller nyredannede, tandede i Randen og filtede paa 

 Undersiden (Fig. 2). De skælklædte Blomsterskafter bærer en 

 Klase af smaa, rødviolette Kurve. Hos nogle Individer (hos alle 

 i Danmark og Norge) er Kurvens Blomster tvekønnede (Fig. 1, 3 

 og 4); de har alle en rørformet Krone, men deres Støvvej er 

 lidet udviklet, og de sætter ikke Frugt; de nærmer sig altsaa til 

 at være hanlige. Hos andre Individer, der ikke forekommer i Dan- 

 mark og Norge, indeholder Kurvene mest Hunblomster (Fig. 5); 

 kun i dens Midte sidder nogle faa Hanblomster. Hunblomsterne 

 (Fig. 6) er snævert rørformede. 



Pestilensurt vokser hist og her i Danmark og holder sig til 

 fugtige Steder, ved Aa- og Søbredder i Nærheden af Byer. I Norge 

 er den sjælden og ikke fundet nord for Trondhjemsfjorden. Den 

 er en gammel Lægeplante, som i Middelalderen indførtes til Nor- 

 den; hermed staar ogsaa det ovenfor omtalte Forhold, at den ikke 

 sætter Frugt, i Forbindelse. 



Tav. 24. Fig. 1. Blomstrende Skud med tvekønnede Kurve. Fig. 2. Ungt 

 Blad. Fig. 3. Kurv med tvekønnede Blomster (^/i). Fig. 4. Blomst af samme (*/i). 

 Fig. 5. Kurv med Hunblomster. Fig. 6. Blomst af samme (*/i). 



2* 



